Tömegspektrográf
![]() | Ezt a szócikket be kellene dolgozni a Tömegspektrometria szócikkbe. A bedolgozás után ezt a cikket törölni kell, vagy – amennyiben a szócikk címe előfordulhat a keresésben – átirányítássá alakítani. A megbeszélésbe a vitalapon kapcsolódhatsz be. |
![]() | Ezt a szócikket át kellene olvasni, ellenőrizni a szöveg helyesírását és nyelvhelyességét, a tulajdonnevek átírását. Esetleges további megjegyzések a vitalapon. |
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
A tömegspektrográfot Francis William Aston találta fel. Ez egy olyan szerkezet, amely képes az atommagok töltésének és tömegének arányát megmérni, és azokat e szerint szétválasztani. Működése egyszerű törvényszerűségen alapul. Ha mágneses mezőbe az erővonalakra merőlegesen töltéssel rendelkező részecskéket „lövünk” be, akkor azok körpályára állnak ezen képlet szerint:
, ahol B a mágneses térerősség, Q a részecske töltése, v a részecske sebessége és r a pálya sugara.
Módosítsuk a képletet az atomoknál megszokott jelölések szerint:
Legyen Z a részecske tömegszáma, azaz töltése , ahol coulomb, A pedig a tömege.
Így a képlet:
Ezt rendezve:
Tehát a Z/A aránynak megfelelően változik a sugár is. Ez teszi lehetővé, hogy az izotópokat is lehetséges szétválasztani, ezt használják ki a kormeghatározási eljárások többségénél is. Felhasználják akár 100%-os tisztaságú vegyületek, atomok előállítására. Izotópszétválasztáskor az atomokat teljesen megfosztják elektronjaitól, míg molekulameghatározásnál csak néhány elektrontól.
Források
- Dr. Halász Gábor, Dr. Jurisits József, Dr. Szűcs József: FIZIKA 11. REZGÉSEK ÉS HULLÁMOK MODERN FIZIKA
![]() | Ez a fizikai témájú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |