Teozófiai Társulat
Teozófiai Társulat | |
![]() | |
![]() | |
A Teozófiai Társulat emblémája[1] | |
Alapítva | 1875. november 17. |
Székhely | Csennai (![]() |
![]() | |
A Teozófiai Társulat weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Teozófiai Társulat témájú médiaállományokat. |
Az 1875-ben alakult Teozófiai Társulat vagy Társaság volt az első olyan szervezet az újkorban, amely napvilágra hozta és széles körben ismertté tette a Nyugat és a Kelet korábban ezoterikus (rejtett, titkos) tanításait. Tevékenysége folytán hozzáférhetővé vált a nagy nyilvánosság számára is a keleti filozófia csakúgy, mint az ősi nyugati misztérium-hagyomány, beleértve a kabbalát, az alkímiát és a gnoszticizmust.
A Teozófiai Társulat lényegi alapelve az EGYség (→ teozófia), amelynek felismerése az ember altruista, önzetlen életviteléhez vezet.
Ehhez segít hozzá a tudomány, a filozófia és a vallás szintézise, a látszólagos ellentétek magasabb egységben való feloldása, és a világegyetemet (benne az embert) vezérlő feltárt és még feltáratlan törvényszerűségek megismerése.
A Társulat egy olyan civilszervezet, amely mára a világ legtöbb országában megtalálható.
Fő alapítója Helena Petrovna Blavatsky, első elnöke Henry Steel Olcott.
Szervezeti forma
A Teozófiai Társulat egy több mint 50 országban működő nemzetközi nonprofit[2] civilszervezet, független helyi szervezetekkel (nemzeti társulatok, alosztályok).
A nemzetközi adminisztratív központ Adyar-ban van, amely Csennai (Madrasz) város mellett található Indiában.
Az európai központ Naarden-ben (Hollandia) van.
A társulati tagság egyedüli feltétele a három célkitűzéssel való egyetértés, a Társulatnak semmilyen más kötelezően elfogadandó tana, vagy életviteli előírása nincs, az önálló gondolkodás és kérdésfeltevéses kutatás fontosságát hangsúlyozza, így minden további kérdésre a teljes cselekvési és gondolatszabadság elve vonatkozik.
Hármas célkitűzés
A Teozófiai Társulat három célja:
- Megalkotni az emberiség egyetemes testvériségének egyik magvát nemzetiségi, vallási, társadalmi osztálybeli, nemi és faji megkülönböztetés nélkül.
- Támogatni a vallások, bölcseletek és tudományok összehasonlító tanulmányozását.
- Kutatni a természet még fel nem ismert törvényeit és az emberben rejlő erőket.
A gondolatszabadság elvét biztosító dokumentum teljes szövegét lásd itt: A gondolat szabadsága.
E célok értelmezése a Teozófiai Társulatban nem pontosan felel meg a szavak szokásosan használt értelmének:
- Az első alapelv azt a feltételezést fejezi ki, egy megváltó, mester, vagy magasabb szintű spirituális lény fog megérkezni és azt a célt, hogy erre az emberiség felkészüljön.[3]
- A második alapelv azt jelenti, hogy a vallások és a vallási filozófiák összehasonlítása alapján a teozófusok közel kerüljenek a dolgok mögött meghúzódó Igazsághoz, valamint a belső elmélyedés révén ezt az igazságot átéljék. A tudományokat a teozófusok mint spirituális tudományt, a tudományos eredményeket pedig mint ennek csak külső megjelenési formáját értelmezik.
- A harmadik alapelv a spiritualizmus és az okkult jelenségeinek vizsgálata.[4]
E célkitűzések a Teozófiai Társulat több mint százéves történelmének eredményeként jöttek létre. A változtatások, különösen az első években, közvetve tükrözik a Teozófiai Társulat korai fejlődését.[5]
Legelső, 1875-ös változatában Teozófiai Társulat célját még így határozták meg: "A tudás megszerzés a legfelsőbb hatalom és más magasabb rendű szellemek természetéről és sajátosságairól pszichikus folyamatok révén".[6] Ez a változat a Teozófia Társulatot az okkult irányzatok között helyezi el, amely annyiban különbözik a többi hasonló szervezettől, hogy világosan elhatárolja magát a dogmatizmustól és jelentős toleranciát mutat a tagok meggyőződése, fajtája és nemzetisége felé.
Az 1878-as változtatáskor megjelent az ezoterikus ismeretek terjesztésének és az egyetemes testvériség intézményének létrehozása.[7]
Az 1879-es újabb változtatás idejére a Teozófiai Társulat eredeti húsz vezetőjéből már csak három személy maradt meg: Olcott, Blavatsky és Judge. Ettől kezdve a célkitűzések többszöri újrafogalmazása a mai változat felé mutatott. Az 1879-es változat már pontokba szedte a társaság céljait.[8]
- A spiritualitás életben tartása az emberekben
- A bigottság elutasítása
- A nemzetek közötti testvériség érzésének támogatása
- A természet valamennyi törvényének megismerése és ezen ismeretek terjesztése, különösen az okkult ismereteké, amelyeket a modern ember a legkevésbé ismer.
- A könyvtár létrehozása, az ókori filozófiákról szóló helyes ismeretek írásba foglalása
- A nem szektáriánus oktatás támogatása
- A tagok minden irányú fejlődésének elősegítése
A szövegezés egyrészt jóval gyakorlatiasabb, mint a korábbiak, másrészt előrevetíti a Társulat Indiába költözését az tagtoborzás egyesült államokbeli sikertelensége után, mert a negyedik pont világosan mutatja, hogy a teozófusok úgy vélték, hogy a nyugatiak képtelenek voltak elfogadni a misztikus tanításokat és ezért a "titok" megismerését.
1881-ben újabb változtatásra került sor,[9] amely már mutatja a Társulat Indiába költözésének hatását (a negyedik pontban) és a hatékonyabb propaganda szükségességét (harmadik pont). Az első pont világosan állítja, hogy a teozófusok az emberiség elitjét képviselik.
- Az emberiség egy egyetemes testvérisége magjának létrehozása
- Az árja irodalom, vallás és tudomány tanulmányozása
- E tanulmányozás fontosságának állítása és a helytelen információk kijavítása
- A természet titkos misztériumainak és a rejtett emberi képességek feltárása, amelynek alapja az ember keleti filozófiája.
1886-ban már három pontban foglalta össze a Társulat céljait,[10] amelyek rögzítik az ázsiai centrum elfogadását, valamint megkülönbözteti az aktív és passzív tagokat, azaz rögzíti az elit létrejöttét a Teozófiai Társulaton belül, amely maga is elitnek tartja magát.
- Az emberiség egy egyetemes testvérisége magjának létrehozása tekintet nélkül fajra, meggyőződésre és bőrszínre.
- Az árja és más keleti irodalom, vallás és tudomány tanulmányozása.
- A tagok egy részének törekvése, hogy kutassák a természet meg nem magyarázott törvényeit és az ember pszichikus képességeit.
Az indiai központ fejlődése arra késztette a Teozófiai Társulatot, hogy a helyi problémákkal is foglalkozzon. Ezért az 1888-as átfogalmazáskor az első pont kiegészült azzal, hogy "fajra, meggyőződésre, nemre, kasztra és bőrszínre" való megkülönböztetés nélkül. A második pont a filozófia tanulmányozását is felsorolja, amivel csökkent a célkitűzések korábbi megfogalmazásainak vallásos színezete. A harmadik pont pedig azzal a magyarázattal bővült ki, hogy az említett tagok Blavatsky irányítása alatt fejtik ki tevékenységüket,[11] ami az 1886-os megfogalmazás intézményesítését jelentette, hiszen a tagok e csoportja volt a magva a későbbi Ezoterikus Szekciónak.
1890-ben a második pontot kiegészítették azzal, hogy a tanulmányozás célja az, hogy az árja és más keleti irodalom, vallás, filozófia és tudomány fontosságát az emberiség számára bemutassák.[12] A harmadik pontba visszakerült a "rejtett" szó a pszichikus képességek elé.
Az 1894-es átíráskor a második pontból kikerült az emberiség szó,[13] amely arra utal, hogy a Társulat feladta a társadalom és az emberiség radikális átalakulásának elképzelését és egy fokozatosabb átmenet célját tűzte ki.[14]
1896-ban az első pont jelentősen változott: Az emberiség egyetemes testvérisége egy magjának létrehozása lett az új változat, míg a második pont immáron a vallás, filozófia és tudomány összehasonlító tanulmányozását határozta meg célként. A harmadik pontból törölték a pszichikus szót.[15] Ezzel a Teozófiai Társulat lényegében a mai változathoz érkezett el, amely lényegesen semlegesebb kifejezésekkel állítja céljait, mint a korábbi változatok és az első pont megváltoztatásával feladja Társulatnak az az állítását, hogy az a jövő egyedüli letéteményese - immáron csak az egyik a sok közül.
Tevékenység
Magyarországon elsősorban ismeretterjesztő tevékenységéről ismert, hozzáférhetővé teszi a teozófiai irodalmat, könyvkiadással, előadások, beszélgetések szervezésével foglalkozik.
A nemzetközi Teozófiai Társulathoz bizonyos fokig kapcsolódva számos társadalmi és tudományos munkát végző szervezet működik. A Társulat indiai központjának területén található az Adyari Könyvtár és Kutatóközpont, amelynek világviszonylatban is fontos gyűjteménye van a keleti civilizáció, filozófia és vallás területén, és amelyben folyamatos a kutatómunka. A társadalom szegényebb rétegei számára ingyenes iskolákat tartanak fenn, humanitárius és állatjóléti tevékenységet folytatnak.
Személyiségek
A Társulat kiemelkedő tanítói :[16]
- Helena Petrovna Blavatsky
- Henry Steel Olcott
- Annie Besant
- Charles W. Leadbeater
- Geoffrey Hodson
- Clara Codd
- Ernest Wood
- Nyikolaj Konsztantyinovics Rerih
- Helena Rerih
- Radha Burnier
Jegyzetek
- ↑ A Teozófiai Társulat jelvénye. [2009. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 16.)
- ↑ nonprofit = nem haszonorientált, nem haszonszerzésre törekvő
- ↑ Mary Lutyens (1975): Krishnamurti: The Years of Awakening, London: John Murray. Discus reprint 1983: ISBN 0380007347
- ↑ http://www.theosophical-society.org.uk/html/download/Theosophical_Society.pdf
- ↑ Archivált másolat. [2005. április 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. szeptember 26.)
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, ISBN 81-7059-122-8, 81.o
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, ISBN 81-7059-122-8 546. o.
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, ISBN 81-7059-122-8 547. o.
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, ISBN 81-7059-122-8 548. o.
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, ISBN 81-7059-122-8 548-549. o.
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, ISBN 81-7059-122-8 549. o.
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, 1938, ISBN 81-7059-122-8 550. o.
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, 1938, ISBN 81-7059-122-8 551. o.
- ↑ http://etd.unisa.ac.za/ETD-db/theses/available/etd-08242004-151122/unrestricted/04chapter2.pdf Archiválva 2005. április 28-i dátummal a Wayback Machine-ben, 62. o.
- ↑ Ransom, J. (1938): A Short History of the Theosophical Society, Theosophical Publishing House, Adyar, 1938, ISBN 81-7059-122-8 552. o.
- ↑ Teozófiai Társulat
Kapcsolódó szócikkek
![Commons:Category:Theosophy](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)