Vas(III)-klorid
Vas(III)-klorid | |
![]() | |
![]() | ![]() |
IUPAC-név | Vas(III)-klorid |
Más nevek | ferri-klorid vas-triklorid molysit (ásvány) |
Kémiai azonosítók | |
---|---|
CAS-szám | 7705-08-0, hexahidrát: 10025-77-1 |
RTECS szám | LJ9100000 |
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |
Kémiai képlet | FeCl3 |
Moláris tömeg | 162,2 g·mol-1 hexahidrát: 270,3 g·mol−1 |
Megjelenés | Zöld-fekete ráeső fényben bíbor-vörös áteső fényben hexahidrát: sárga színű, szilárd vizes oldat: barna |
Sűrűség | 2,89 g·cm−3 (25 °C)[1] 40%-os oldat: 1,4 g·ml−1 |
Olvadáspont | 300 °C fölött bomlik[1] |
Oldhatóság (vízben) | 920 g/l (20 °C)[1] |
Oldhatóság (aceton metanol etanol dietil-éter) | 63 g/100 ml (18 °C) jól oldódik 83 g/100 ml jól oldódik |
Viszkozitás | 40%-os oldat: 12 cP |
Kristályszerkezet | |
Kristályszerkezet | hexagonális |
Koordinációs geometria | oktaéderes |
Veszélyek | |
EU osztályozás | Ártalmas (Xn)[1] |
NFPA 704 | ![]() 0 2 1 |
R mondatok | R22-R38-R41[1] |
S mondatok | S26-S39[1] |
LD50 | 450 mg/kg[1] |
Rokon vegyületek | |
Azonos kation | Vas(III)-fluorid Vas(III)-bromid |
Azonos anion | Vas(II)-klorid Mangán(II)-klorid Kobalt(II)-klorid Ruténium(III)-klorid |
Rokon koagulánsok | Vas(II)-szulfát Alumínium-klorid |
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A vas(III)-klorid a vas klórral alkotott vegyülete, kloridja. A (vízmentes só) képlete FeCl3. A vízmentes vas(III)-klorid sötétzöld kristályokból épül fel, a kristályok fémesen csillognak. Áteső fényben vörös színű. A vegyület 300 °C-on szublimál, de már 100 °C-on is igen illékony. Erősen higroszkópos, a levegő nedvességét magába szívja és barna olajszerű oldattá alakul. Jól oldódik vízben. Az oldata sárgásbarna színű, jellegzetes szagú, az íze fanyar. Vizes oldatban hidrolizál, emiatt az oldat savas kémhatású. A hidrolízis során kolloid vas(III)-hidroxid keletkezik. Vizes oldatából a vegyület hexahidrátja (FeCl3·6 H2O) kristályosítható ki. A hexahidrát sárgásbarna kristályokat alkot. A vas(III)-klorid a vért megalvasztja.
A vas(III)-klorid elektronhiányos, ezért dimerizálódásra és polimerizálódásra hajlamos. A vegyület szilárd halmazállapotban óriásmolekula, gáz halmazállapotban dimer Fe2Cl6 molekulák építik fel.
Kémiai tulajdonságai
Ha a vegyületet vákuumban hevítik, vas(II)-kloridra és klórgázra bomlik. A reakció megfordítható.
Vas(III)-oxiddá alakul, ha vízgőz jelenlétében hevítik.
A szilárd vas(III)-oxid megköti a nitrogén-monoxidot és a nitrogén-dioxidot. Ha ammónium-kloriddal olvasztják össze, kettős sóvá, ammónium-vas(III)-kloriddá (NH4FeCl4) alakul. Vas(II)-kloriddá redukálják a vasnál pozitívabb fémek.
Előállítása
A vegyületet úgy állítják elő, hogy vasat salétromsav jelenlétében sósavban oldanak. Az oldatot betöményítik, majd 36–39 °C körül kristályosítják ki.
Felhasználása
A gyógyászatban vérzéscsillapításra használják főként vas(III)-kloriddal átitatott vattaként. Alkalmazzák még pácként a textilfestésben, illetve koaguláló szerként a szennyvizek tisztításakor. Elektronikában vizes oldatát használják nyomtatott áramkörök maratására.
Jegyzetek
- ↑ a b c d e f g A vas(III)-klorid vegyülethez tartozó bejegyzés az IFA GESTIS adatbázisából. A hozzáférés dátuma: 2010. október 9. (JavaScript szükséges) (angolul)
Források
- Erdey-Grúz Tibor: Vegyszerismeret
- Nyilasi János: Szervetlen kémia
- Bodor Endre: Szervetlen kémia I.
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap