Victoria Nuland
Victoria Nuland | |
![]() | |
Amerikai Egyesült Államok külügyminiszter-helyettes | |
Hivatalban Hivatalba lépés: 2023. július 29. | |
Elnök | Joe Biden |
Előd | Wendy Sherman(wd) |
Az Egyesült Államok Külügyminisztériumának szóvivője | |
Hivatali idő 2011. május 31. – 2013. február 11. | |
Elnök | Barack Obama |
Előd | Philip J. Crowley |
Utód | Jen Psaki |
Amerikai Egyesült Államok 18. állandó NATO-képviselője | |
Hivatali idő 2005. június 20. – 2008. május 2. | |
Elnök | George W. Bush |
Előd | Nicholas Burns |
Utód | Kurt Volker |
Született | 1961. július 1. (63 éves) New York |
Párt | Demokrata Párt |
Szülei | Sherwin B. Nuland |
Házastársa | Robert Kagan |
Foglalkozás |
|
Iskolái |
|
Vallás | zsidó vallás |
Díjak | Order for Merits to Lithuania |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Victoria Nuland témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Secretary_Clinton_Meets_With_Russian_Foreign_Minister_Lavrov_%286926114758%29.jpg/260px-Secretary_Clinton_Meets_With_Russian_Foreign_Minister_Lavrov_%286926114758%29.jpg)
Victoria Jane Nuland (New York, 1961. július 1. –) más néven Toria Nuland[1] amerikai diplomata, politikai ügyekért felelős államtitkár, az Egyesült Államok megbízott külügyminiszter-helyettese.[2] 2005 és 2008 között az Egyesült Államok 18. NATO-nagykövete,[3] majd 2013 és 2017 között az európai és eurázsiai ügyekért felelős helyettes államtitkár.[4] 2021 óta politikai ügyekért felelős államtitkár.
Család és tanulmányok
Nuland 1961-ben született a sebész, bioetika– és orvostörténész professzor, Sherwin B. Nuland legidősebb gyermekeként, három testvére van. Ortodox zsidó nagyszülei (Meyer és Vitsche Nudelman – nevüket hivatalosan 1947-ben változtatták meg Nulandra) a 20. század elején vándoroltak be az Egyesült Államokba az akkor még Oroszországhoz tartozó Besszarábiából.
1979-ig a Choate-Rosemary Hall bentlakásos iskolába járt, majd a Brown Egyetemen szerzett diplomát. Nuland beszél oroszul, franciául és egy kicsit kínaiul is.
Diplomáciai karrier
Nuland 1984 óta az Egyesült Államok külügyminisztériumában dolgozott,[5] többek között diplomáciai megbízatásokat teljesített Mongóliában, Kínában és Oroszországban.
Clinton-kormányzat
1993 és 1996 között, Bill Clinton elnöksége idején Nuland Strobe Talbott külügyminiszter-helyettes kabinetfőnöke volt, mielőtt a volt Szovjetunió ügyeiért felelős igazgatóhelyettesi posztra került.[6]
Bush-kormányzat
2003 és 2005 között Dick Cheney republikánus amerikai alelnök biztonságpolitikai tanácsadójaként dolgozott az iraki háború csúcspontján.
2005. június 20-tól 2008. május 2-ig az Egyesült Államok állandó NATO-képviselője volt (United States Permanent Representative to NATO). 2008 és 2009 között a Nemzeti Védelmi Egyetem professzora volt.
Obama-kormányzat
2011 nyarán Nuland az európai hagyományos fegyveres erőkért felelős különmegbízott lett,[7] majd 2013. február 11-ig a külügyminisztérium szóvivője.[8]
2013 májusában Nulandot jelölték az európai és eurázsiai ügyekért felelős helyettes államtitkárnak[8], 2013. szeptember 18-án tette le az esküt.[9] Helyettes államtitkárként ötven európai és eurázsiai országgal, valamint a NATO-val, az Európai Unióval és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezettel fenntartott diplomáciai kapcsolatokat irányította.
Ukrajna
A 2013. november 21-én kezdődött Euromajdan – a kijevi Majdan térről elnevezett tömeggyűlések és tüntetések – kezdetét követően Nulandnak a tüntetőket biztató, támogató nyilatkozatai voltak. Decemberben az USA-Ukrajna Alapítvány aláírását követő beszédében kijelentette, hogy az Egyesült Államok 1991 óta mintegy 5 milliárd dollárt költött demokráciaerősítő programokra Ukrajnában.[10] Az orosz kormány Nuland kijelentését bizonyítékként értékelte arra nézvén, hogy az egész „színes forradalmat” tulajdonképpen az Egyesült Államok szervezte.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c8/Secretary_Kerry_Meets_With_Ukrainian_Opposition_Leaders_in_Munich_%2812253362394%29.jpg/260px-Secretary_Kerry_Meets_With_Ukrainian_Opposition_Leaders_in_Munich_%2812253362394%29.jpg)
2014. február 4-én a YouTube-on közzétették a Nuland és Geoffrey Pyatt ukrajnai amerikai nagykövet 2014. január 28-án folytatott telefonbeszélgetésének felvételét.[11][12][13] A hívás Janukovics ukrán elnök 2014. január 25-én tett ajánlatát követte. Az elnök a Majdan téri tüntetések lecsillapítása érdekében felajánlotta, hogy az ukrajnai ellenzék két tagját beveszi a kormányába, az egyiket akár miniszterelnöknek.[14] Nuland és Pyatt megvitatta az ajánlatot, a lehetséges miniszterelnöki poszt kapcsán több ellenzéki személyiségről is megosztották egymással véleményüket. Nuland azt mondta Pyattnak, hogy Arszenyij Jacenyuk lenne a legalkalmasabb jelölt erre a posztra.[12] Nuland azt javasolta, hogy inkább az ENSZ-nek, mint az Európai Uniónak kellene részt vennie a helyzet politikai megoldásának keresésében, hozzátette, hogy "fuck the EU", azaz "le van sajnálva az EU" (nagyon finom fordításban).[15] Másnap Christiane Wirtz, a német szövetségi kormány helyettes kormányszóvivője és a Sajtó- és Tájékoztatási Hivatal helyettes vezetője kijelentette, hogy Angela Merkel német kancellár "teljesen elfogadhatatlannak" nevezte Nuland megjegyzését[16] Az Európai Tanács elnöke, Herman Van Rompuy "minősíthetetlennek" ítélte az amerikaiaknak az EU-hoz való hozzáállást.[17] Jen Psaki külügyminisztériumi szóvivő kijelentette, hogy az egyeztetés nem bizonyíték arra, hogy az amerikaiaknak bármilyen tervük lenne a politikai kimenetel befolyásolására, azt is hozzátette, hogy "nem kellene meglepődni azon, hogy megbeszélések folynak a közelmúlt eseményeiről és lehetőségeiről, valamint arról, hogy milyen a fejlemények történnek a történések helyszínén".[18].
2015 februárjában Nuland egy sajtótájékoztatón kijelentette: az európaiak "félnek a gazdaságuknak okozott károktól, az oroszoktól érkező ellenszankcióktól". Az USA a jelenlévő Breedlove tábornok szerint mérsékelt páncéltörő fegyvereket szállíthatna, hogy Putyin számára növelje az tétet a harctéren.[19] Az európaiak elutasították a fegyverszállításokat, és "diplomáciai megoldásokat" akartak; közben Nuland "Merkel moszkvai vacakolásának" nevezte Angela Merkel német kancellárnak a minszki tűzszüneti tárgyalások során Vlagyimir Putyin orosz elnökhöz tett útját.[20]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fb/Secretary_Blinken_Meets_with_Ukrainian_President_Volodymyr_Zelenskyy_%2851171645764%29.jpg/260px-Secretary_Blinken_Meets_with_Ukrainian_President_Volodymyr_Zelenskyy_%2851171645764%29.jpg)
Garri Kaszparov szerint az orosz propaganda Nuland szóbeli támogatását bizonyítékként használta arra, hogy a Majdan téri eseményeket a CIA tervezte meg ("... melynek a tüntetésekhez nyújtott támogatását az orosz propaganda arra használja fel, hogy bizonyítsa, hogy a tiltakozás és demonstráció valójában a CIA által irányított puccskísérlet volt").[21] Ebben az értelemben használták fel Nuland 2013-as nyilatkozatát is, miszerint az 1991 óta eltelt 22 évben az amerikai adófizetők pénzéből ötmilliárd dollárt fordítottak Ukrajnában jólétre, biztonságra és a demokrácia megteremtésére.[22]
Biden-kormányzat
2017 januárjában Nuland távozott a külügyminisztériumból, miután az újonnan beiktatott Trump-kormányzat számos magas rangú diplomatát távozásra szólított fel.[23]
Négy év múltán az új Biden-kormány 2021. januári megalakulását követően Nulandot a hivatalba lépő Joe Biden elnök 2021 áprilisában az amerikai külügyminisztérium politikai ügyekért felelős államtitkárának nevezte ki,[17] Nuland a felajánlott posztot még az év májusában el is foglalta.[24] 2022 márciusában Nuland aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy Oroszország Ukrajna megszállása során megszerezheti az ukrajnai biológiai kutatási létesítmények feletti ellenőrzést.[25]
Egy 2023 elején tartott kongresszusi meghallgatáson Nuland a 2022-es Északi Áramlat 2 gázvezeték szabotázsával kapcsolatban kijelentette: "Jómagam, és megítélésem szerint a kormányzatom is, nagyon örül annak, hogy az Északi Áramlat 2 most már ... csak egy fémdarab a tenger fenekén."[26]
Egy 2024 februárjában a CNN-ben Christiane Amanpournak adott interjúban Nuland a következő szavakkal érvelt amellett, hogy a kongresszus hagyjon jóvá egy 95,34 milliárd dolláros segélycsomagot Ukrajnának: "Nem szabad elfelejtenünk, hogy ennek a pénznek a nagy része egyenesen hozzánk, az Egyesült Államokba kerül vissza fegyvergyártásra".[27]
2024. március 5-én bejelentették, hogy Nuland a hónap végéig nyugdíjba vonul. Nuland azt remélte, hogy a külügyminiszter-helyettesként Wendy Sherman lesz az utódja, de Biden elnök Kurt M. Campbellt jelölte a posztra.[28][29] Az orosz külügyminisztérium Nuland távozását úgy kommentálta, hogy az annak a jele, hogy az Egyesült Államok Nuland által meghatározott Oroszországgal szembeni politikája, "ruszofóbiája" kudarcot vallott.[30]
Nuland nyugdíjazásáig Antony Blinken külügyminiszter, Jake Sullivan nemzetbiztonsági tanácsadó és harmadikként Nuland határozták meg a Biden-kormány külpolitikáját. A nemzetközi tiszteletnek örvendő Seymour Hersh oknyomozó újságíró szerint ennek a triumvirátusnak a tagjai az Egyesült Államok történetének legtehetségtelenebb külpolitikai vezetői voltak .[31]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Secretary_Blinken_Meets_with_Israeli_Prime_Minister_Benjamin_Netanyahu_%2851205912634%29.jpg/260px-Secretary_Blinken_Meets_with_Israeli_Prime_Minister_Benjamin_Netanyahu_%2851205912634%29.jpg)
Család
Nuland Robert Kagan történész felesége. A házaspárnak két gyermeke van: Elena lányuk 1997-ben, David fiuk 1999-ben született.[32]
Publikációk
- Richard Lugar, Victoria Nuland: Council on Foreign Relations, New York 1997, ISBN 978-0-87609-203-3 (korlátozott előnézet a Google Könyvkeresőben).
Külső linkek
![Fájl:Wikiquote-logo.svg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/50px-Wikiquote-logo.svg.png)
- Official biography Archiválva 2016. november 12-i dátummal a Wayback Machine-ben. at the U.S. State Department
- Official biography at the U.S. State Department (2008 archive)
- Official biography at the U.S. NATO Mission website (2010 archive)
- C-SPAN Q&A interview with Nuland, June 18, 2006
Jegyzetek
- ↑ Department Press Briefing – January 27, 2022 (amerikai angol nyelven). United States Department of State. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ On the Retirement of Deputy Secretary Sherman (angol nyelven). United States Department of State. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ Bureau of Public Affairs Front Office Changes. U.S. Department of State. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ Biden to tap more Obama vets to fill key national security roles (angol nyelven). POLITICO, 2021. január 5. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ Times, The Japan: Article Expired (angol nyelven). The Japan Times, 2024. február 6. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ "Biden to name Sherman, Nuland to top diplomatic posts: sources". Reuters. January 5, 2021 https://www.reuters.com/article/us-usa-biden-diplomats-idUSKBN29A27G
- ↑ Ambassador Victoria Nuland (amerikai angol nyelven). NATIONAL ENDOWMENT FOR DEMOCRACY, 2018. január 23. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ a b Victoria Nuland to be State Department spokesman | The Cable. web.archive.org, 2012. június 27. [2012. június 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ Swearing-in Ceremony for Victoria Nuland as Assistant Secretary of State for European and Eurasian Affairs. U.S. Department of State. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ Kent DeBenedictis: Russian ‘Hybrid Warfare’ and the Annexation of Crimea. 2021. ISBN 978-0-7556-3999-1 Hozzáférés: 2024. február 6.
- ↑ „Марионетки Майдана” (hu-HU nyelven).
- ↑ a b „Ukraine crisis: Transcript of leaked Nuland-Pyatt call”, BBC News, 2014. február 7. (Hozzáférés: 2024. február 6.) (brit angol nyelvű)
- ↑ „Leaked US call 'impressive tradecraft'”, BBC News (Hozzáférés: 2024. február 6.) (brit angol nyelvű)
- ↑ Walker, Shaun. „Ukrainian president offers surprise concessions as protests turn violent”, The Observer, 2014. január 25. (Hozzáférés: 2024. február 6.) (brit angol nyelvű)
- ↑ „Les cinq leçons du « fuck the EU ! » d'une diplomate américaine”, Le Monde.fr, 2014. február 9. (Hozzáférés: 2024. február 6.) (francia nyelvű)
- ↑ Pilkington, Ed. „Angela Merkel: Victoria Nuland's remarks on EU are unacceptable”, The Guardian, 2014. február 7. (Hozzáférés: 2024. február 6.) (brit angol nyelvű)
- ↑ a b "U.S. diplomat plays down leaked call; Germany's Merkel angry". Reuters. February 7, 2014. Archived from the original on March 8, 2021. https://www.reuters.com/article/us-ukraine-idUSBREA151QL20140207
- ↑ Gearan, Anne. „In recording of U.S. diplomat, blunt talk on Ukraine”, Washington Post, 2023. május 17. (Hozzáférés: 2024. február 6.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Gebauer, Matthias. „Ukraine-Krise entzweit USA und Europa”, Der Spiegel, 2015. február 8. (Hozzáférés: 2024. február 6.) (német nyelvű)
- ↑ Monika Pilath: . In: . 11. Februar 2015, ISSN 0044-2070 (zeit.de).
- ↑ Garri Kimowitsch Kasparow: Winter Is Coming: Why Vladimir Putin and the Enemies of the Free World Must Be Stopped, Verlag Hachette UK, 2015, ISBN 978-1-61039-621-9; "… whose support for the protests is still used by Russian propaganda to "prove" the entire Euromaidan was a coup plot run by the CIA"
- ↑ Krisen-Katalysator: Wie mit dem Kampf um das Erdgas in der Ukraine Weltpolitik gemacht wird, Fernsehmagazin Monitor/WDR, 13. März 2014https://www.wdr.de/tv/applications/daserste/monitor/pdf/2014/0313/krisenkatalysator.pdf
- ↑ Labott, Elise: Trump administration asks top State Department officials to leave | CNN Politics (angol nyelven). CNN, 2017. január 26. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ Biden nominates veteran diplomats for top State posts. In: reuters.com vom 16. Januar 2021. Hozzáférés ideje: 2022. március 17. https://www.reuters.com/article/uk-usa-biden-diplomats/biden-nominates-veteran-diplomats-for-top-state-posts-idUSKBN29L0N3
- ↑ Kessler, Glenn. „Analysis | How the right embraced Russian disinformation about ‘U.S. bioweapons labs’ in Ukraine”, Washington Post, 2022. március 12. (Hozzáférés: 2024. február 6.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Times, The Brussels: EU dismisses report that US blew up Nord Stream pipeline as 'speculation' (angol nyelven). www.brusselstimes.com. (Hozzáférés: 2024. február 6.)
- ↑ (2024. február 23.) „We will ‘tighten the noose’ on Putin, vows US State Department’s Victoria Nuland | CNN” (angol nyelven).
- ↑ Victoria Nuland, third-highest ranking US diplomat and critic of Russia's war in Ukraine, retiring (angol nyelven). AP News, 2024. március 5. (Hozzáférés: 2024. március 6.)
- ↑ On the Retirement of Under Secretary of State for Political Affairs Victoria Nuland (angol nyelven). United States Department of State. (Hozzáférés: 2024. március 6.)
- ↑ Birnbaum, Michael. „Victoria Nuland, key State Dept. leader, to exit Biden administration”, Washington Post, 2024. március 5. (Hozzáférés: 2024. március 6.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Krayden, David: KRAYDEN: Famous journalist Hersh says Biden 'screwed up' when he destroyed Nord Stream pipelines (angol nyelven). Western Standard, 2023. február 24. (Hozzáférés: 2024. március 6.)
- ↑ International Who's Who of Authors and Writers, 2008, 374. oldal
USA-portál
Politikaportál