Vitézi rend
Vitézi rend | |
![]() | |
![]() | |
Egy eredeti oklevél | |
Alapítva | 1920. augusztus 20. |
Típus | társadalmi szervezet |
Nyelvek | ![]() |
Működési régió | országos |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Vitézi rend témájú médiaállományokat. |
A vitézi rend magyar alapítású, a nemességhez hasonlító rend. Saját önképe szerint nemzeti, revizionista és antikommunista társadalmi szervezet[forrás?]. Horthy Miklós kormányzó alapította 1920-ban, 1945-ben feloszlatták, a vitézi cím használatát azóta törvény tiltja Magyarországon. A szervezet ugyanakkor 1945 után a nyugati magyar emigráció körében – egy idő után több ágra szakadva – tovább működött, és egyes emigráns szervezetek a rendszerváltást követően Magyarországon is kifejtenek tevékenységet.
Horthy kormányzóvá választásakor ugyan kifejezetten lemondott a királyi előjogokról, amik körébe tartozott a nemesi cím adományozása is, ugyanakkor szükségét érezte annak, hogy saját hatalmi bázisának kiszélesítése érdekében létrehozzon egy kiemelt társadalmi csoportot olyan személyekből, akik az első világháború idején kitűntek a nemzet szolgálatában, utána pedig, a forradalmak idején ellenforradalmi magatartást tanúsítottak, és feltétlen hűséggel tartoznak neki. Elsősorban a háborúban hadi kitüntetéseket szerzett, főleg paraszti származású személyekből kívánta létrehozni a katonailag szervezett vitézi rendet. A középkori hűbérbirtok helyett vitézi telket adományoztak, a személyes függő viszonyt a vitézzé avatás középkorias szertartása jelképezte, a karddal való vállra ütéssel és az esküvel.[1]
A vitézi rendet az Ideiglenes Nemzeti Kormány 1945 februárjában az 529/1945.ME. sz. rendeletében számos más szervezettel együtt betiltotta, a vitézi cím használatát 1947 óta a ma is hatályos 1947. évi IV. törvény tiltja.[2] Az Alkotmánybíróság különböző beadványok alapján többször is foglalkozott a kérdéssel, és a törvény vonatkozó rendelkezését mindannyiszor fenntartotta. 2011 októberében hozott határozatában megismételte, hogy a rangok és címek használatának korlátozása nem ellentétes az alkotmánnyal, és arra az államnak joga van. Kimondta azt is, hogy a címek és rangok nem részei a névnek, így ezek használatának tilalma nem függ össze a saját név használatához fűződő joggal. Leszögezte ugyanakkor azt is, hogy a korlátozás a hivatalos használatra vonatkozik, a magánhasználatot már csak azért sem korlátozza a törvény, mert nem tartalmaz szankciót.[3]
Leírása
Magyarországi története és működése elsősorban a Horthy-korszakhoz kapcsolható, bár a második világháborút követően sem szűnt meg teljesen, hiszen külföldön a rend tagjai továbbra is együttműködtek, valamint a rendszerváltás után újra alakulhattak a rend eszmeiségét követő szervezetek.
A korra jellemző modellértékű militarista szervezet volt, amely nem volt mentes a szélsőjobboldali befolyástól, de eszmei arculatát tekintve a konzervatív értékrendet képviselte. Tagjai vitézi telket, azaz földbirtokot is kaphattak, és a „vitéz” címet használhatták. Amennyiben nem volt „igazi szép magyar” a vezetéknevük, magyarosítaniuk kellett. A cím használatára a rend alapszabálya szerint a legidősebb férfi leszármazott is jogosulttá vált. A rend tagjai javarészben harcedzett katonák voltak, az Országos Vitézi Szék vezetői és alkalmazottai a honvédelmi minisztérium állományába tartoztak.[4]
A Vitézi rend megalapítása, célja
A rend alapításának előzménye a még az első világháború előtt meghozott 1912. évi LXIII. törvénycikk volt, amely haditelkek létrehozását rendelte el. A háború idején ezt minden évben kiegészítették újabb törvénycikkekkel, majd a 6650/ 1920. M.E. rendelet és az 1920. XXXVI. tc.77. §-a pontosan szabályozta a most már vitézi telek néven elkülönített földterületek jogállását.[5]
A vitézi telket az államfő adományozhatta bizonyos háborús kitüntetések alapján. A vitézi telek nem volt elidegeníthető, az elsőszülött fiú örökölhette, illetve – az államfő engedélyével – a női leszármazott férje. Utód nélkül vagy méltatlanná válás, hazaárulás, esküszegés esetén visszaszállt az államra. E szabályok csaknem egybeestek a középkori nemesi birtokok jogi helyzetével.[5]
A cél az volt, hogy a vitézi telkek tulajdonosait zárt közösséggé, renddé szervezzék. A Vitézi Rend alapszabályában a kitűzött célok:[5]
„…utódaikban is jutalmazni s az ország hűségében megtartani mindazokat, kik a magyar állam védelmében egyéni vitézségükkel és a forradalmak alatt nemzeti érzésükkel kitűntek, érdemeik méltánylásával ápolni a hazafiúi erényeket, s egyúttal állandó értékű nemzetvédelmi szervezetet teremteni, úgy a kívülről jövő, mint a belső romboló erők újbóli forradalmi kísérleteivel szemben. A Vitézi Rend tagjait különleges állásuknál és tekintélyüknél fogva példaként állítani a nép elé mint annak polgári és nemzetvédelmi vonatkozású dolgokban természetes vezetőit.”
Felépítése erősen katonai jellegű volt, szigorú egyszemélyi vezetés alatt állt. A legfőbb tisztséget a Vitézek Főkapitánya töltötte be, akit az alapszabály szerint az Országos Vitézi Szék tagjai választottak életfogytig való tartamra, kinevezéséhez az államfő hozzájárulása kellett. Mivel azonban a főkapitány kezdettől fogva vitéz nagybányai Horthy Miklós Kormányzó és legfőbb Hadúr volt, így az alapszabály e pontjának alkalmazására 1944-ig nem került sor. A főkapitány a Rend legfontosabb ügyeiben személyesen dönthetett, azaz a korabeli szóhasználat szerint „Legfelsőbb Elhatározást” hozhatott.[5]
Az Országos Vitézi Szék (a továbbiakban: ÓVSZ) volt a Rend legfőbb irányító szervezete, elnöke a Vitézek Főkapitánya. Tagjai: az államfő által kinevezett nyolc Vitézi Törzskapitány, a miniszterelnök, a belügy-, az igazságügy-, a földművelésügyi s a honvédelmi minisztérium 1-1 képviselője, illetve a Magyar Földhitelintézetek Országos Szövetségének ügyvezető igazgatója.[5]
Az Országos Vitézi Szék évente mintegy 2-3000 rendeletet adott ki, irányítva az alsóbb szervezeteket. Nagy létszámú hivatala végezte az adminisztratív munkát.[5]
A rend története
Nagybányai Horthy Miklós kezdeményezésre a 6650/1920 M.E. rendelettel alapították meg a vitézi rendet, mely alapítást az 1920:XXXVI törvénycikk 77. paragrafusa megerősített.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Order_of_Vit%C3%A9z_Ball_1934.jpg/300px-Order_of_Vit%C3%A9z_Ball_1934.jpg)
Horthy utóbb, 1940 októberében Teleki Pál miniszterelnökhöz intézett levelében eképp határozta meg a rend alapításának célját:[6]
Alapításánál főleg a fajnemesítés gondolata vezetett. […] Az ősi nemesi inszurrekció ez újabb formájával egy mindhalálig megbízható magyar alakulatot akartam, úgy a kívülről jövő támadás, mint a belső destruktív erők újbóli forradalmi kísérlete esetén örök időkre a főkapitány rendelkezésére állítani. Hogy ez a sereg mindég megbízható legyen, fő a származás és az erkölcsi körülmények tisztasága, az erkölcsi alap, valamint az egészséges vér. A vitéz csak engedéllyel házasodhatik, idegen fajból származót csak akkor veszünk fel, ha 100%-ig magyarul érez, megbízható, és maga kéri a névmagyarosítást. A legbátrabb és legjobban dekorált zsidó is ki van zárva.
A rend jogi helyzete 1931-ben rendeződött, amikor a miniszterelnök november 29-én kiadta a vitézi intézmény vagyonjogi személyiségéről szóló 6.450/1931. M.E. számú rendeletét. A Rend vagyonjogi ügyeit az Országos Vitézi Szék bonyolította. A szerződések és jognyilatkozatok érvényességéhez, valamint vagyoni intézkedésekhez az Országos Vitézi Szék jóváhagyása is kellett. A törvényes képviselő az ügyvezető törzskapitány volt. A felavatott vitézek telekkel történő ellátását nem sikerült teljeskörűen megoldani, hiszen 1930 végére csak 31%-uk rendelkezett vitézi telekkel. Tehát a vitézi cím nem járt automatikus vitézi telek adományozásával, hanem csak az arra való jogosultságot szerezte meg a rend tagja.[4]
A rend székháza Budapesten, az Üllői út 8. szám alatt volt. 1944 decemberében, a főváros szovjet ostroma során az épület kiégett, a vitézi rend levéltára és dokumentációja megsemmisült.[7]
A „vitézi rend” szókapcsolat a Magyar Szabadalmi Hivatal által a 160 272 lajstromszámon és a „vitézi jelvény” a 161 696 lajstromszámon védettséget kapott.[forrás?][8]
A második világháború után a rendet feloszlatták és a vitézi cím használatát a korábban használt a származással összefüggő nemesi címekkel együtt ma is törvény tiltja közjogi okiratokban.
A nyugatra került rendtagok a rendet továbbra is életben tartották, és Edinburghban 1962-ben a Lovagrendek Nemzetközi Állandó Bizottsága[9] által is elismertették. A vitézi rend kiadványában, a Register of Orders of Chivalryben 1964-ben hirdette ezt ki. Hivatalos elnevezése: The Knightly Order of Vitéz (A Vitézek Lovagrendje), jogforrásul, illetve legfőbb védnökéül a Szent Koronát ismerte el.[10]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/P%C3%A1kozd_Order_of_Vit%C3%A9z_memorial.jpg/220px-P%C3%A1kozd_Order_of_Vit%C3%A9z_memorial.jpg)
Ma több szervezet is működik ezen a néven. Mindegyik Magyarországon jogilag elismert szervezet egyesületi vagy alapítványi formában tevékenykedik, és egységes bennük, hogy maguknak követelik a jogfolytonosságot.[11][12][13][14][15][16]
A rend kinyilvánított célja: „Utódaikban is jutalmazni s az ország hűségében megtartani mindazokat, kik a világháborúban és a forradalmak alatt egyéni vitézségük s nemzeti érzésükkel kitűntek, s melynek látható jeleként személyes vitézségért adományozott hadi kitüntetéssel rendelkeznek.”[17]
Vitéz nagybányai Horthy Miklós kormányzónak, a rend főkapitányának 1921. augusztus 20-án tartott vitézavatáson mondott beszéde:[18]
Vitéz BAJTÁRSAIM!Meghatottan nézek végig soraitokon. Szeretettel üdvözöllek Benneteket mint nagy és nehéz idők közepette fajunk legjobbjait. Melleteken a csillogó érdemrendek idegen országok harcairól beszélnek és egy sincs közöttetek, akinek hőstette magyar helységnévhez fűződnék. Ez mutatja legjobban, hogy minket nem győztek le soha! A mi diadalmas fegyverünket nem is az ellenség, hanem saját áruló honfitársaink orozva, hátulról ütötték ki kezünkből, azután meggyilkolták, gúny tárgyává tették győzhetetlen, büszke hadseregünket, nevetségessé a magyar vitézséget.
Én pedig örökké égő oltárt emelek, mikor a nagy háború legjobbjait hozzákötöm a hazai röghöz, amely évtizedeken keresztül nemcsak tovább táplálja a hősök nemzetségét, hanem megteremti, fennen hirdeti és ápolja a magyar vitézség kultuszát is.
A Vitézi Rendnek hármas célja van: jutalmazni a vitézséggel párosult honfi erényt, megtartani a nagy idők legjobbjait és biztosítani a hősök nemzetségének fennmaradását, végül bennük és utódaikban a magyar fajnak olyan hatalmat biztosítani, amely rettentő erővel sújt le minden felforgató állam- és nemzetellenes törekvésre.
A Vitézi Rendet a véráztatta televény magyar földbe ültetem; adja Isten, hogy mihamarabb gyökeret verjen benne. Legyen belőle hatalmas tölgyerdő, amely dacolhasson a második ezredév viharaival; legyen a Vitézi Rend turáni fajunk és hazánk büszkesége, de ha kell, élesen vágó kardja is.
Egész erőmet és véremet elárult, kifosztott, meggyalázott hazánk szolgálatába állítottam; tudom, hogy Ti, kiknek múltja tiszta, mint a kristály, kik bővelkedtek a férfierényekben, kikre mindig büszkéséggel és meleg szeretettel gondolok, mindig lelkesedéssel haladtok velem a becsület és az önzetlenség útján.
Isten áldása kísérje a Vitézi Rend működését!
A vitézi rend főkapitányai
Főkapitány | |||||
---|---|---|---|---|---|
1 | ![]() | Horthy Miklós (1868–1957) | 1920 | 1956 (1945-ben Magyarországon megszűnt a rend) | altengernagy, 1944-ig kormányzó |
2 | ![]() | Sónyi Hugó (külföldön) (1883–1958) | 1956 | 1958 | a Honvédség főparancsnoka (1936–1940) |
3 | ![]() | Habsburg József (külföldön) (1872–1962) | 1959 | 1962 | volt magyar királyi herceg és kormányzó, az MTA volt elnöke |
4 | ![]() | Farkas Ferenc (külföldön) (1892–1980) | 1962 | 1977 | katonatiszt, cserkészvezető |
5 | Habsburg József Árpád (külföldön) (1933–2017) | 1977 | 2017 | volt magyar királyi herceg | |
6 | Habsburg József Károly (külföldön) (1960–) | 2017 | hivatalban | Habsburg József Árpád fia |
Felvétel a vitézi rendbe
A vitézi avatás meghatározott ceremónia keretében, fényes külsőségek mellett zajlott. 1921 és 1944 között 23 800 főt avattak vitézzé.[16][19]
A rendbe történő felvételt elsősorban hadi (katonai) kitüntetések megszerzéséhez kötötték. Az első világháborúban a tábornokok és törzstisztek a Lipót-rend lovagkereszt hadiékítménnyel és kardokkal, a főtisztek a Vaskorona-rend III. oszt. hadiékítménnyel és kardokkal, és a legénységi állományúak részére a Nagyezüst vitézségi érem jelentette a biztos felvételt. A második világháborúban tábornokok és törzstisztek a Magyar Érdemrend tisztikeresztje hadidíszítménnyel és kardokkal, a főtisztek a Magyar Érdemrend lovagkeresztje hadiszalagon kardokkal és a legénységi állományúak részére a Nagyezüst vitézségi érem volt a biztos felvétel záloga.[16]
A szovjet megszállást követően a vitézi rend Magyarországon nem tevékenykedhetett tovább. Az akkori kormányzat 1945-ben betiltotta a szervezetet, de az emigrációba kényszerített vitézek összefogásának köszönhetően működik továbbra is a rend.[11]
A második világháború utáni első magyarországi vitézavatásra 1992. október 26-án, Bicskén került sor. Látványos közéleti szereplésük pedig Horthy Miklós kenderesi újratemetésének (1993. szeptember 4.) megszervezéséhez fűződik. A vitézi rend tagjainak kiemelkedő eseménye volt, hogy hagyományteremtő céllal megszervezésre került 2005. június 25-én Szilvásváradon az I. Országos Vitézi Találkozó.[20]
Az interneten is fellelhető legnagyobb névsor adatbázisában 26 500 név szerepel.[m 1]
Megjegyzések
- ↑ A rend irattára a második világháború alatt gyakorlatilag megsemmisült, és a fellelhető források adatai között továbbra is sok ellentmondás tapasztalható, ezért sok pontatlanság van a rend tagjaival kapcsolatban. Az egyik legnagyobb interneten is elérhető névsor adatbázisában 26 500 név szerepel. Forrás: Vitézi rend 1921–1945 (hungarianarmedforces.com)
Hivatkozások
- ↑ Kora Antal 73. o.
- ↑ "3. §. (1) A jelen törvény 1. §-ában említett rangjelző címek, valamint a „vitéz” cím használata tilos."
- ↑ A 988/B/2009. AB határozat (a dokumentum 8–9. oldalán). [2016. december 27-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. március 17.)
- ↑ a b Tátrai Szilárd: A VITÉZI REND TÖRTÉNETE A HARMINCAS ÉVEKtől A FELSZÁMOLÁSIG – I. A Vitézi Rend története a harmincas évek elejétől 1944 végéig. Hadtörténelmi Közlemények. (Hozzáférés: 2017. október 6.)
- ↑ a b c d e f Kora Antal 74. o.
- ↑ Horthy Miklós titkos iratai. Kossuth Könyvkiadó, 1965, 261. oldal. A levél eredetijét a Magyar Nemzeti Levéltár őrzi.
- ↑ N. Kósa Judit: Hatalmas és fajmagyar. Népszabadság online, 2010. január 16. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ 90 éves a Vitézi Rend. vitezirend.com. (Hozzáférés: 2010. május 8.)
- ↑ http://www.icocregister.org/
- ↑ A Vitézi Rend rövid története. vitezirend.co.hu. [2007. június 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ a b A Vitézi Rend hitvallása, célja és eszménye. Történelmi Vitézi Rend vitezirend.co.hu. [2007. június 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ Vitézi Rend a szervezet. A Vitézi Rend Magyarországi törzsszékének honlapja. [2010. március 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ Vitézi Rend. vitezirend.com. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ Vitézi Rend Kárpát-medencei tartománya. vitezek.hu. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ 1956-os Vitézi Lovagrend. 56osvitezilovagrend.hu. [2008. február 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ a b c dr Szentváry-Lukács János: VITÉZI REND Knightly Order of Bravery. akm.jjsoft.hu. [2010. augusztus 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. május 8.)
- ↑ A Vitézi Rend. bunkernet.freeweb.hu. [2010. július 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ Horthy Miklós avatási beszédei (vitézek albuma alapján). vitezirend1920.hu, 1921. augusztus 20. [2009. szeptember 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. augusztus 1.)
- ↑ The Hungarian Vitez Order. vitez.6x.to. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- ↑ Kozákné Grosz Erna: Vitézi Rend. remeny.org, 2008. december 5. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
Források
- Fekete Ferenc: A vitézi rend története. HK Hermanos Kiadó, Szeged, 2011
- Hellebronth Kálmán, tiszabői: Vitézi Rend története, szervezete és tagjainak névkönyve 1920–1941. Hermit Könyvkiadó Bt., 2013 (hasonmás kiadás)
- Kerepeszki Róbert: A Vitézi Rend 1920–1945. Attraktor Könyvkiadó Kft., 2013 (Fiat iustitia)
- ↑ Kora Antal: Kora Antal: A Vitézi Rend és a Komárom-Esztergom megyei Vitézi Szék működése. Limes, 4. sz. (2003) 73–93. o. (fizetős hozzáférés)
További információk
![Commons:Category:Order of Vitez](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Vitézi Rend. A Lovagrendek Nemzetközi Állandó Bizottsága (ICOC) által 1962 óta elismert és bejegyzett Vitézi Rend honlapja. (Hozzáférés: 2010. április 12.)
- Történelmi Vitézi Rend. Történelmi Vitézi Rend. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- Vitézi Rend. Vitézi Rend. (Hozzáférés: 2017. május 3.)
- Levélváltás vitézi ügyekben. szentkoronaradio.com, 2007. november 13. [2007. december 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 7.)
- Erik Naberhuis: The Hungarian Vitéz Order (angol nyelven). austro-hungarian-army.co.uk. [2020. július 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. március 15.)
- A tízéves Vitézi Rend. 1921–1931; szerk. Szécsy Imre et al.; Országos Vitézi Szék, Budapest, 1931
- A Vitézi Rend kis kátéja; Országos Vitézi Szék, Budapest, 1934 (hasonmásban: 2014)
- A Vitézi Rend szervezeti, szolgálati és ügyviteli szabályzata; Szénásy, Budapest, 1940
- Vitézi rend története, szervezete és tagjainak névkönyve; összeáll. Tisza-beői Hellebronth Kálmán; Urbányi Ny., Budapest, 1941
- Tassányi József: Vitézi Rend Ausztráliai és Új-Zélandi Törzs története; The Knightly Order of Vitéz, Victoria, 1998
- Bercsényi Miklós–Bősze József: A vitézi rend magyar örökség. A vitézi rend története, 1920–2010; Pytheas, Budapest, 2012
- A 100 éves Vitézi Rend története. Trianon szétszabdaltságában; szerk. Tolnai Eta; Vitézek Történelmi Rendje Egyesület, Budapest, 2020
Történelemportál
Magyarságportál
Politikaportál