Aage Schavland
Aage Schavland | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 6. nov. 1806[1]![]() Strand | ||
Død | 20. mars 1876[1]![]() Trondheim | ||
Beskjeftigelse | Politiker, prest ![]() | ||
Embete |
| ||
Far | Ole Schavland | ||
Barn | Olaf Skavlan Sigvald Skavlan Harald Skavlan Aage Gerhard Skavlan | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Aage Schavland på Commons |
Aage Schavland (født 6. november 1806 i Strand i Ryfylke, død 20. mars 1876 i Trondhjem) var en norsk prest og stortingsmann.
Bakgrunn
Han var sønn av Ole Schavland (1759-1839, prest i Strand i Ryfylke) og Siri Tostensdatter Høle (død 1829). Schavland var gift med Gerhardine Pauline Bergh (1817-1884). Familienavnet kommer fra gården Skavlan i Snåsa og Schavlands etterkommere gikk over til denne stavemåten.[2][3][4][5]
Schavland hadde studentereksamen fra Kristiansands skole fra 1825 og teologisk embedseksamen 19. juni 1829..[6][7]
Virke
Prest
Han var etter teologisk eksamen personalkapellan i Strand til han i 1834 ble sogneprest i Stranda prestegjeld på Sunnmøre (som den gangen også omfattet Stordal). Fra 1840 var han prost for Nordre Sunnmøre som omfattet Norddal, Stranda, Ørskog, Haram og Borgund.[6][7][8]
I årene var 1844–1861 var han sogneprest i Herøy på Sunnmøre.[9] Schavland overtok som sogneprest i Herøy etter Hans Conrad Thoresen. Thoresen var onkel til politiker og jurist Ludvig Daae (1829–1893) som var gift med Schavlands datter Anne Kristine.[7][9] Schavland var samtidig prost for Søre Sunnmøre som omfattet Volda, Ulstein, Hareid, Vartdal, Ørsta, Hjørundfjord, Herøy og Vanylven.[10]
På 1840-tallet gikk Schavland inn for etablere en høyere allmue skole i Herøy som skulle være stor nok til å betjene hele Sør Sunnmøre noe som ville være billigere enn om hver kommune skulle drive sine egne. Høyere allmueskole var viktig for den borgerlige dannelse som var grunnlag for lokalt folkestyre. Høsten 1849 sendte Schavland på vegne av de fem kommunene på Søre Sunnmøre søknad til myndighetene om en felles høyere allmueskole. Leikong ble utpekt som et sentralt og naturlig sted for skolen. Etter mange år endte det med at skolen med etablert i Volda i stedet, under sogneprest Hans Nicolai Wraamanns ledelse.[11][12]
Fra 1861 var han residerende kapellan ved menigheten ved Nidarosdomen i Trondhjem.[2]
Han blir omtalt som en redelig, samvittighetsfull, bestemt og myndig prest som var streng med konfirmantene.[13]
Politiker
Schavland var ordfører i Herøy 1846–1849 og 1854–1857, også mangeårig medlem av forlikskommisjonen. Han var ordfører i Trondhjem i 1865 og varaordfører 1867–1868.[2] En tid formann i Trondhjems Arbeiderforening.
Schavland representerte Romsdals amt på Stortinget 1848–1851 og 1857–1858 samt Trondhjem og Levanger krets 1865–1869.[2] Han var 1848, 1851, 1857 og 1865–1869 medlem av protokollkomiteen, 1848 av adressekomiteen og 1865–1866 av valgkomiteen.
Etterkommere
Blant Schavlands etterkommere[7]:
- Gerhardine Pauline og Aage Schavland
- Anne Kristine (1836-1904), gift med Ludvig Daae (1829–1893)[4]
- Aagaat Daae, bibliotekar, historiker
- Olaf, professor i litteraturhistorie, gift med Dagmar Kielland, svoger av Alexander Kielland
- Aagot Kielland Skavlan gift med Arnstein Arneberg
- Einar Skavlan, redaktør av Dagbladet 1915-1954[5]
- Sigvald (1839-1912) var prest og salmedikter
- Einar Skavlan, stiftsprost i Trondheim[14]
- Aage Gerhard Skavlan (1847-1920), teolog, historiker
- Paul Frederik Skavlan (1849-1920), politimester på Hamar, fogd i Helgeland[15]
- Harald Skavlan (1854-1908), ingeniør, ledet byggingen av Bergensbanens fra vest
- Anne Kristine (1836-1904), gift med Ludvig Daae (1829–1893)[4]
Referanser
- ^ a b Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 757[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d Mathiesen, Henrik (1920). Trondhjems ordførere og viceordførere: 1837 til 1919. Trondhjem: Adresseavisens bogtrykkeri.
- ^ «Skavlan – norsk slekt». Store norske leksikon (norsk). 22. februar 2017. Besøkt 6. oktober 2018.
- ^ a b Aagaat Daae: Stamtavle over familien Daae i Norge. Utarbeidet efter Anders Daaes efterladte papirer av Aagaat Daae. Trondhjem: F. Bruns boghandel, 1917.
- ^ a b Einar Skavlan. Oslo: Dagbladet. 1954.
- ^ a b Stordal gamle kyrkje 1789-1989. [S.l.>: Fortidsminneforeninga, Sunnmøre avdeling. 1989.
- ^ a b c d Lampe, J.F. (1895): Bergens Stifts Biskoper og Præster efter Reformationen. Redigert av D. Thrap. Kristiania: Cammermeyer, s.218.
- ^ Nilsen, Halkild (1949). Kirkelige og religiøse forhold i Bergens stift. Gyldendal.
- ^ a b Riste, Olav (1954). Einar Skavlan. Dagbladet.
- ^ Nerbøvik, Jostein (2000). Nasjonsbygging og modernisering: tema med variasjonar : artiklar og talar 1990-2000. Volda: Distribusjon: Haugen bok. ISBN 8276611192.
- ^ Rabben, Bjarne (1978). Sunnmøre innafrå: drag frå folkelivet 1860-1940. Oslo: Det Norske Samlaget. ISBN 8252108571.
- ^ Nasjon - region - profesjon: vestlandslæraren 1840-1940. Oslo: Noregs forskingsråd. 1995. ISBN 8212006166.
- ^ Nilsen, Halkild (1949). Kirkelige og religiøse forhold i Bergens stift: i biskopene Pavels' og Neumanns tid. Oslo: Gyldendal.
- ^ Gjærde, Jørgen (1914). Stranda. Aalesund: Søndmørspostens trykkeri.
- ^ Aschehoug og Gyldendals store norske leksikon. Oslo: Kunnskapsforl. 1994. ISBN 8257305685.
Kilder
- Lindstøl, Tallak:Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Kristiania, 1914
Eksterne lenker
- Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata
- v
- d
- r
- Jacob Roll (1837–38)
- Balthazar Schnitler (1838)
- Jacob Roll (1839)
- Balthazar Schnitler (1840–41)
- Nicolai Jenssen (1842)
- Samuel Bætzmann (1843–44)
- Frederik Moltke Bugge (1845)
- Hans Peter Jenssen (1846)
- Nicolai Jenssen (1847–48)
- Frederik Moltke Bugge (1849–50)
- Samuel Bætzmann (1851–53)
- Fredrik Georg Lerche (1854)
- Samuel Bætzmann (1855–56)
- Johan Christian Grabow (1857)
- Fredrik Georg Lerche (1858)
- Gerhard Meldahl (1859)
- Christian Petersen (1860)
- Einar Gram (1861)
- Ove Høegh (1862)
- Fritz Lorck (1863–64)
- Aage Schavland (1865)
- Ove Christian Roll (1866)
- Fritz Lorck (1867–68)
- Michael Getz (1869)
- Fritz Lorck (1870)
- Carl Arnoldus Müller (1871)
- C.W.S. Hirsch (1872–73)
- Johannes Musæus Nissen (1874–76)
- Johan Bergh (1877)
- Christian Hulbert Hielm (1878)
- C.W.S. Hirsch (1879–82)
- Jens Ludvig Paul Flor (1883–84)
- Karl Ludvig Bugge (1885)
- Christian Hulbert Hielm (1886)
- Johan Bergh (1887)
- Marius Bøckman (1888)
- Bernhard Konrad Bergersen (1889–90)
- Ingebrigt Buaas (1891–92)
- Sverre Olafssøn Klingenberg (1893–94)
- Carl Nielsen (1895)
- Christian Knudtzon Schaanning (1896)
- Bernhard Konrad Bergersen (1897–98)
- Andreas Berg (1899–1901)
- Hans Bauck (1902–04)
- Christian Thaulow (1905–07)
- Andreas Berg (1908–10)
- Odd Klingenberg (1911–16)
- Ole Konrad Ribsskog (1917–19)
- Einar Dahl (1920–21)
- Francis Kjeldsberg (1922)
- Kristian Bryn (1923–25)
- Andreas Moe (1926–30)
- Johan Cappelen (1931–34)
- Harald Pedersen (1935)
- Ivar Skjånes (1935–40)
- Olav Bergan (1940–43)
- Sverre Colbjørnsen Stokstad (1943–45)
- Ivar Skjånes (1945–47)
- John Aae (1948–57)
- Olav Gjærevoll (1958–63)
- Odd Sagør (1963–70)
- Kaare Tønne (1970–75)
- Axel Buch (1976–79)
- Olav Gjærevoll (1980–81)
- Anne-Kathrine Parow (1982–84)
- Per Berge (1985–89)
- Marvin Wiseth (1990–98)
- Anne Kathrine Slungård (1998–2003)
- Liv Sandven (2001–02)
- Rita Ottervik (2003–23)
- Kent Ranum (2023–)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Trondheim_komm.svg/90px-Trondheim_komm.svg.png)
- Ordførere i tidligere landkommuner: Byneset (1837–1963)
- Leinstrand (1837–1963)
- Strinda (1837–1963)
- Tiller (1898–1963)