Battos II av Kyrene
Battos II av Kyrene | |||
---|---|---|---|
Født | 7. århundre f.Kr.![]() Kyrene | ||
Død | 6. århundre f.Kr.![]() Kyrene | ||
Far | Arkesilaos I av Kyrene | ||
Søsken | Kritola | ||
Barn | Arkesilaos II av Kyrene |
Battos II av Kyrene (gresk: Βάττος), virksom i tiden ca. 583 til 560 f.Kr., tidvis kalt for Battos Eudaimon (gresk: Βάττος ὁ Εὐδαίμων), «den velsignede»,[1] eller den latinske tilsvarighet Felix;[2], var den tredje greske konge av Kyrenaika og byen Kyrene i Nord-Afrika (i dagens Libya). Han var sønn av Arkesilaos og tilhørte det battiaske dynasti, oppkalt etter bestefaren, Battos den første.
Slekt
Battos II var sønn av den andre greske konge av Kyrenaika, Arkesilaos og sønnesønn av den første, Battos, som han var oppkalt etter. Navnet på hans mor er ikke kjent. Hans søster var Kritola som var tante på morssiden av Arkesilaos II. Hun var også mor til Polyarkos og den framtidige kyreneiske dronning Eryxo som ble gift med Battos IIs sønn Arkesilaos II.
Orakelspådom
Orakelet i Delfi hadde kommet med et varsel som fortalte folk i de ulike delene av Hellas, særskilt de i Peloponnes, Kreta og andre øyer, om flytte til og bosette seg i Kyrene. Bottos inviterte også andre grekere om å flytte til Libya.[3]
Orakelet hadde erklært at de som ikke bosatte seg i det frydefulle Libya ville angre på det. Det fikk mengder av grekere som var redd for å angre på noe til å flokke til Kyrene.[3]
De nye greske innflytterne kan ha grunnlagt Apollonia (dagens Susa i Libya). Denne byen ble regionens havneby. Kyrenaikas befolkning begynte å øke og de begynte å trenge inn på området til de innfødte libyerne. De innfødte og deres konge Adikran var misfornøyde med trengselen på deres områder og grekernes arrogante holdning overfor barbarere.
Slaget ved Taetis' brønn
Adikran sendte budbringere til den egyptiske farao Apries. Farao samlet en sterk hær og sendte den mot Kyrene for å straffe grekerne. En gang rundt 570 f.Kr. møttes egypterne og kyrenerne ledet av Battos ved Taetis' brønn i Irasa. I slaget som fulgte ble egypterne omringet og drept i hopetall.[4] Grekernes seier var overveldende, i henhold til Herodotos. Svært få egyptere vendt hjem. Herodotos hevdet at egypternes krigserfaring var dårlig og de tok ikke grekerne alvorlig. Han hevdet også at dette var det første slaget som ble utkjempet mellom grekere og egyptere.[4]
Da restene av den beseirete hæren kom seg hjem, brøt det ut borgerkrig mellom de innfødte egyptiske soldatene og utenlandske leiesoldater i den egyptiske hæren. I urolighetene som fulgte ble farao Apries avsatt og måtte flykte fra Egypt.[5]
Den overveldende seieren ved Taetis' brønn bekreftet Kyrenes suverenitet og etableringen av greske Kyrenaika. Battos inngikk senere en allianse med den nye farao Amasis II.
Død og ettermæle
Plutark omtalte Battos som en aktverdig og ærefull mann. Han døde i 560 f.Kr. og ble gravlagt ved siden av sin far og sin bestefar. Battos' hustrus navn er ukjent og han ble etterfulgt av sin sønn Arkesilaos II.
Referanser
- ^ Eudaimon betyr «den heldige», Plutark: Coriolanus, paragraf 11. Plutark i sine skrifter oppgir som tilnavn for Battos II enten Felix eller Eudaimon
- ^ Felix betyr «den heldige/lykkelige», Plutark: Sulla, paragraf 34.
- ^ a b Eduard Meyer (1897): «Battos (4)» i: [Pauly-Wissowa Paulys Realencyclopädie der classischen Altertumswissenschaft] (RE). bind III,1, Stuttgart, s. 148.
- ^ a b Herodotos; Beloe, William (1830): Herodotus: Translated from the Greek, with Notes and Life of the Author, Jones, s. 231
- ^ Clayton, Peter (2006): A. Chronicle of the Pharaohs: The Reign-by-Reign Record of the Rulers and Dynasties of Ancient Egypt. Thames & Hudson., paperback, ISBN 0-500-28628-0, s. 197
Litteratur
- Herodotos: Historier, bok 4, 159–160
- Morkot, R. (1996): The Penguin Historical Atlas of Ancient Greece, Penguin, The Bath Press, Avon.
- Burn, A R. (1990): The Penguin History Greece, Penguin, Clay Ltd, St Ives P/C.
- Plutark: Virtues of Women
Eksterne lenker
- «Abaeus-Dysponteus» i: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, red. William Smith (1873)
- «Cyrene» i: A Dictionary of Greek and Roman Geography, red William Smith (1873)
- «Cyrenaica» Arkivert 8. august 2011 hos Wayback Machine., Livius.org
Forgjenger | Konger av Kyrene 583 f.Kr.–560 f.Kr. | Etterfølger |