Belarusiske protester etter presidentvalget i 2020
Belarusiske protester etter presidentvalget i 2020 - også kalt tøffelrevolusjonen var en serie av politiske demonstrasjoner og protester mot den belarusiske regjeringen og president Aleksander Lukasjenko.[1][2] Det var de hittil historisk største demonstrasjonene mot regjeringen i Belarus. Demonstrasjonene begynte i oppkjøringen til - og under presidentvalget i Belarus 2020, der Lukasjenko søkte sin sjette periode i embetet.[3] I respons til disse demonstrasjonene, ble en rekke relativt små demonstrasjoner til støtte for regjeringen også holdt.[4]
Bakgrunn
Alexander Lukasjenko har vært statssjef i Belarus siden 1994, og har ikke hatt en seriøs utfordrer i de fem siste valgene, noe som resulterer i at han blir referert til som "Europas siste diktator" av medier.[5] Under hans autoritære styre,[6] regjeringen har ofte undertrykt opposisjonen.
Før valget
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/%D0%A7%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9A._%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%89%D0%B5%2C_1923.png/250px-%D0%A7%D1%83%D0%BA%D0%BE%D0%B2%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%9A._%D0%A2%D0%B0%D1%80%D0%B0%D0%BA%D0%B0%D0%BD%D0%B8%D1%89%D0%B5%2C_1923.png)
Protestene, med kallenavnet tøffelrevolusjon[7][8] og anti-kakerlakk-revolusjon,[1] ble initiert av forretningsmann og blogger Sergei Tikhanovsky da han gjorde en referanse til barnas dikt Monsterkakerlakk (russisk: Тараканище) av Korney Chukovsky.
Presidentvalget
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Rally_in_support_of_Tsikhanouskaya_in_Minsk_%2830_July_2020%29_-_51.jpg/250px-Rally_in_support_of_Tsikhanouskaya_in_Minsk_%2830_July_2020%29_-_51.jpg)
Den 29. juli, ble 33 påståtte leiesoldater fra Wagnergruppen, en russisk privat militær organisasjon, arrestert i et sanatorium i nærheten av Minsk.[9] Lukasjenko anklaget da Russland for å lyve om de arresterte "leiesoldatene", og sa "Så langt det er ingen åpen krig, ingen skyting, sikringen er ikke avslått, men et forsøk på å organisere en massakre i sentrum av Minsk er allerede åpenbart."[10] Belarusiske myndigheter hevdet at Tsikhanowskaja jobbet med russerne for å destabilisere Belarus. Alle unntatt én av leiesoldater, som er en belarusisk statsborger og er fortsatt i varetekt, ble deportert til Russland den 14. august tross en forespørsel fra Ukraina for utlevering dit.[11]
Valgdagen
![]() | |
---|---|
![]() | Anthem using by protestors Pahonia |
![]() | People singing "Pahonia" at the mall |
Den 9. august, ble alle veier og innganger til Minsk blokkert av politiet og hæren tidlig om morgenen.[12][13]
Se også
- Presidentvalget i Belarus 2020
Referanser
- ^ a b Shkliarov, Vitali. «Belarus Is Having an Anti-'Cockroach' Revolution».
- ^ Hrydzin, Uladz. «Belarusians Protest Against Lukashenka's Run For a Sixth Term As President». Radio Free Europe/Radio Liberty.
- ^ https://www.svaboda.org/a/30776675.html. Manglende eller tom
|tittel=
(hjelp) - ^ «Protestors pack Belarus capital, Russia offers Lukashenko military help». France 24. 17. august 2020.
- ^ Nechepurenko, Ivan (7. august 2020). «Europe's 'Last Dictator,' Facing Re-Election, Is Increasingly in Peril». The New York Times.
- ^ Dorokhov, Vladimir; Goncharenko, Roman (6. august 2020). «Belarus elections: Lukashenko's authoritarian grip faces test». Deutsche Welle.
- ^ «Belarus: Could slippers topple a president who has been in power for 26 years?».
- ^ Dettmer, Jramie. «'Slipper Revolution' Shakes Belarus». Voice of America.
- ^ «Belarus: The three women on a 'mission' to take on Europe's last dictator». Sky News. 8. august 2020.
- ^ «Belarus ruler Lukashenko says Russia lying over 'mercenaries'». BBC News. 4. august 2020.
- ^ «Belarus hands over 32 of 33 Russian Wagner mercenaries to Russia». euromaidanpress. 15. august 2020.
- ^ Auseyushkin, Yan; Roth, Andrew (10. august 2020). «Belarus election: Lukashenko's claim of landslide victory sparks widespread protests». The Guardian (engelsk). ISSN 0261-3077. Besøkt 13. august 2020.
- ^ «Belarus election: Protests break out after disputed presidential vote». Besøkt 13. august 2020.