Black Lives Matter
Black Lives Matter | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() Demonstranter mot politivold i St. Paul i Minnesota 2015 | |||
Stiftet | 13. juli 2013[1] | ||
Land | USA | ||
Ideologi | Antirasisme | ||
Utmerkelser | Sydneys fredspris (2017)[2] | ||
Grunnlegger(e) | Alicia Garza, Patrisse Cullors, Ayọ Tometi | ||
Nettsted | blacklivesmatter.com (en)[1] | ||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Black_Lives_Matter_protest_against_St._Paul_police_brutality_%2821552673186%29.jpg/250px-Black_Lives_Matter_protest_against_St._Paul_police_brutality_%2821552673186%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Black_Lives_Matter_in_Stockholm_2020.jpg/250px-Black_Lives_Matter_in_Stockholm_2020.jpg)
Black Lives Matter[a] (forkortet BLM) er et politisk slagord og en løst definert, internasjonal borgerrettighets- og aktivistbevegelse som kjemper for sosial rettferdighet for svarte mennesker og mot strukturell rasisme. Bevegelsen begynte i USA i 2013 som en emneknaggkampanje på Twitter og Tumblr etter politidrap på unge, ubevæpnede, afroamerikanske menn. Fra 2014 har BLM blant annet organisert store protestaksjoner og demonstrasjoner mot politivold og etnisk profilering som særlig rammer people of color («fargede mennesker»).
I senere år har bevegelsen utvidet sin aktivisme til også å omfatte andre venstreideologiske kampsaker, så som protester mot daværende president Donald Trumps strenge innvandringspolitikk i 2016.[3] BLM-aktivistene er også forkjempere for at svarte amerikanere skal få gratis skolegang, ha en generell grunninntekt og kunne få ettergitt studiegjeld.[4]
Historikk
Gruppen ble etablert i 2013 i kjølvannet av drapet på Trayvon Martin, en mørkhudet 17-åring. Drapsmannen, en sivil mann ved navn George Zimmerman, ble løslatt av retten. Zimmerman ble ansett å ha handlet i nødverge etter at han ble angrepet av Martin.[5] En annen kjent sak var drapet på 18-årige Michael Brown i 2014 som ledet til voldsomme oppløp, tyveri og vandalisme i Ferguson i Missouri. Brown var ubevæpnet da han ble skutt av politiet etter å ha ranet og mishandlet en butikkansatt.[6]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Black_Lives_Matter_Black_Friday_%2815902086996%29.jpg/250px-Black_Lives_Matter_Black_Friday_%2815902086996%29.jpg)
I august 2014 arrangerte Black Lives Matter en "Freedom Ride" i Ferguson, Missouri.[7] Skytingen av Ezell Ford som drepte han skjedde også i august.[8]
I desember 2014 samlet 2 000–3 000 personer seg ved Mall of America i Bloomington, Minnesota, i protester mot drapene på ubevæpnede afroamerikanske menn av politiet.[9]
I 2016 ble flere politifolk i Dallas angrepet og skutt, og tonen mot bevegelsen ble langt mer negativ enn tidligere. Cirka 39 % av tweets som brukte hashtaggen #BlackLivesMatter, uttrykte motstand og kritikk mot bevegelsen. Mange som står i opposisjon til Black Lives Matter forbinder gruppen med vold og annen kriminalitet, og mange har beskrevet gruppen som en terrorist-organisasjon.[1]
Etter George Floyds død i USA i mai 2020 spredte det seg protester over hele verden mot rasisme og politivold. I Stockholm under koronaviruspandemien samlet tusentalls mennesker i en stor demonstrasjon som gikk fra Sergels torg gjennom byens gater. Imidlertid var demonstrasjonens tillatelse for maksimalt 50 personer.[10]
Se også
- Black Lives Matter Plaza, del av gata 16th Street NW i Washington D.C.
- Den afroamerikanske borgerrettighetsbevegelsen, politisk bevegelse i USA 1955–1968 mot rasistisk diskriminering mot svarte amerikanere
- Black Panthers, borgerrettighetsgruppe og revolusjonært, sosialistisk parti av afroamerikanere 1966–1982
- Black Power, politisk slagord og bevegelse for etnisk stolthet blant svarte, særlig i USA 1966–1975
- Blue Lives Matter (Police Lives Matter), slagord og bevegelse i USA til støtte for politifolk dannet som motreaksjon mot BLM i 2014
- White Lives Matter, slagord og motbevegelse for hvites rettigheter dannet i 2015 av høyreekstreme hvit makt-grupper
Fotnoter
Referanser
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, GND-ID 1190845202, besøkt 23. august 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.theguardian.com[Hentet fra Wikidata]
- ^ Lundblad, Text: Hanna Sistek,Text: Mattias (26. mars 2016). «Den svarta rörelsen växer». gp.se (svensk). Besøkt 25. februar 2018.
- ^ «Reparations - The Movement for Black Lives». web.archive.org. 21. august 2018. Arkivert fra originalen 21. august 2018. Besøkt 23. august 2018.
- ^ Research, CNN Editorial. «Trayvon Martin Shooting Fast Facts». CNN. Besøkt 25. juni 2016.
- ^ «What Happened in Ferguson? (Published 2014)». The New York Times (engelsk). 13. august 2014. ISSN 0362-4331. Besøkt 25. juni 2016.
- ^ «Get on the Bus: Inside the Black Life Matters ‘Freedom Ride’ to Ferguson - COLORLINES». web.archive.org. 23. februar 2015. Archived from the original on 23. februar 2015. Besøkt 26. september 2016. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
- ^ «How Black Lives Matter became a thorn in the side of L.A. leaders». Los Angeles Times (engelsk). 20. oktober 2015. Besøkt 26. juli 2016.
- ^ «Black Lives Matter protesters question 'intertwined' relationship between Mall of America and Bloomington». Star Tribune. Besøkt 30. oktober 2015.
- ^ Jenny Rydberg/Helena Wedin. «Black lives matter-manifestation samlade tusentals i Stockholm». SVT. Besøkt 6. juni 2020.
Eksterne lenker
- (en) Offisielt nettsted
- (en) Black Lives Matter – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Black Lives Matter på Facebook
- Black Lives Matter på Instagram
- Black Lives Matter på X (tidligere Twitter)
- Black Lives Matter på X (tidligere Twitter)
- v
- d
- r
- Cyril Ramaphosa (1987)
- FNs fredsbevarende styrker under Javier Pérez de Cuéllar (1988)
- Václav Havel (1989)
- Harlem Désir
- SOS Racisme (1990)
- Amnesty International (1991)
- Arzu Abdullayeva
- Anahit Bayandour (1992)
- Studenter for Sarajevo (1993)
- Wei Jingsheng (1994)
- Palestinske Fatah Youth, israelske Labour Young Leadership og Peace Now (1995)
- Casa Alianza under ledelse av Bruce Harris, (1996)
- Salima Ghezali (1997)
- Uavhengige medier i det tidligere Jugoslavia representert av Veran Matic, Serbia, Senad Pecanin, Bosnia-Hercegovina og Victor Ivancic, Kroatia (1998)
- Kurdo Baksi
- Björn Fries og «Föräldragruppen i Klippan», Sverige (1999)
- Bryan Stevenson (2000)
- Fazle Hasan Abed (2001)
- Hanan Ashrawi (2002)
- Hans Blix (2003)
- Anna Politkovskaja
- Ljudmila Aleksejeva og Sergej Kovaljov (2004)
- Aung San Suu Kyi (2005)
- Kofi Annan
- Mossaad Mohamed Ali (2006)
- Parvin Ardalan (2007)
- Denis Mukwege (2008)
- Carsten Jensen (2009)
- Eyad El-Sarraj (2010)
- Roberto Saviano og Lydia Cacho (2011)
- Radhia Nasraoui og Waleed Sami Abu al-Khair (2012)
- Rosa Taikon (2013)
- Xu Youyu (2014)
- Gideon Levy og Mitri Raheb (2015)
- Spyridon Galinos og Giusi Nicolini (2016)
- Hédi Fried og Emerich Roth (2017)
- Daniel Ellsberg (2018)
- John le Carré (2019)
- Black Lives Matter Global Network Foundation (2020)