Carl Konow
Carl Konow | |||
---|---|---|---|
Født | 20. feb. 1806[1]![]() | ||
Død | 6. nov. 1876[1]![]() | ||
Beskjeftigelse | Forretningsdrivende, politiker ![]() | ||
Embete |
| ||
Far | Wollert Konow | ||
Søsken | Wollert Konow August Konow Hans Konow | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Utmerkelser | St. Olavs Orden |
Carl Konow (født 20. februar 1806, død 6. november 1876) var en norsk kjøpmann og stortingsrepresentant.
Liv
Han var sønn av kjøpmannen Wollert Konow (1779–1839) og Cecilie Catharina Krogh (1777–1821). I 1832 ble han gift med Modesta Grieg (1812–1880), datter av stadshauptmann Joachim Susemehl Grieg. Han var farfar til maleren Karl Konow.
Etter skolegang i Bergen ble han utdannet ved Mr. Willinks institutt i Brixton fra 1821 til 1823. Siden var han i handelsvirksomhet i Bergen, hvor han i 1832 etablerte seg som kjøpmann. Han foretok senere flere utenlandsreiser, blant annet til England, hvor han besøkte medlemmer av aristokratiet som han var blitt kjent med i Norge. Om besøket hos hertugen av Rutland på Belvoir Castle utga han senere et lite skrift.
Konow var medlem av formannskapet i Bergen i åtte år fra 1840. I 1847 førte han forhandlingene med den engelske ingeniøren Robert Stephenson angaaende byens planer om å anlegge et vannverk ved Starefossen, som aldri ble ført ut i livet. I 1848, 1851 og 1857 var han stortingsrepresentant fra Bergen. Han var direktør for Bergens Privatbank fra 1856 til 1870. Under handelskrisen i Bergen i 1857 var han medlem av «undersøkelseskomiteen til gjensidig betryggelse», som skulle undersøke de forskjellige vekselutstedernes i Bergens solvens. I 1851 fikk han i oppdrag av regjeringen å bistå den norsk-svenske legasjonen i Madrid under forhandlingene om fisketollen i Spania. Han var en av stifterne av sjøforsikringsselskapet Neptun.
Han var en religiøst interessert mann og en av dem som ble grepet av Lyder Bruns vekkelse i Bergen på 1840-tallet.
Konow eide landstedet Frydenbø på Laksevåg, hvor en gate senere er oppkalt etter ham.
Utmerkelser
Konow var konsul for hertugdømmet Parma og medlem i styret av Bergens Museum. I 1852 ble han utnevnt til ridder av St. Olavs Orden.
Referanser
- ^ a b Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 498[Hentet fra Wikidata]
Litteratur
- Halvorsen, J.B. (1892). Norsk Forfatter-Lexikon 1814-1880. Kristiania: Den Norske Forlagsforening.
- Bruenech, G. W. (1937). Konow. Oslo: Grøndahl.
Eksterne lenker
- Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata