Charibert II
Charibert II | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 618[1]![]() | ||
Død | 8. apr. 632[1]![]() Blaye | ||
Beskjeftigelse | Monark ![]() | ||
Embete |
| ||
Far | Klotar II | ||
Mor | Sichilde[1] | ||
Søsken | Dagobert I[2] Merowech[3] Emma of Austrasia[4] Berta[5] | ||
Barn | Chilperik av Aquitaine[2] | ||
Nasjonalitet | Frankrike[6] | ||
Charibert II på Commons |
Charibert II (født ca. 618, død 8. april 632) var konge av Aquitaine fra 629 til sin død i 632. Han hadde sin hovedstad i Toulouse. Charibert II var sønn av frankerkongen Klotar II og hans andre hustru Sikilde.
Liv og virke
Det er ingen redegjørelse for når Charibert nøyaktig ble født, kun at han var «noen få år yngre» enn sin halvbror Dagobert I.[7] Hans far Klotar hadde åpenbart flere hustruer, noe som ikke var uvanlig på denne tiden, og Charibert ble født av hans yngre hustru Sikilde.
Da hans far Klotar II, frankernes konge, døde i 629, etter et styre på førtifem år, fikk hans sønn Dagobert sjansen til å utøve som reell kongelig kontroll, skjønt han hadde formelt vært konge av Austrasia siden 623. Charibert forsøkte å kreve Neustria på bekostning av Dagobert. Charibert var representert av sin onkel Brodulf, bror til dronning Sikilde. Dagobert fikk Brodulf myrdet, og truet Charibert til å trekke seg tilbake til et lite delvis uavhengig område kjent som Aquitaine.[8] Denne avtalen ble bekreftet da Charibert i 631 var gudfar for Dagoberts sønn Sigibert.
Chariberts rike inkluderte Toulouse, Cahors, Agen, Périgueux og Saintes som han la til sine områder i Gascogne. Charibert var gift med Gisela, datter av Amand, hersker av Gascogne. Hans styrker kuet motstanden til baskerne til hele Novempopulania (latin for «landet til de ni folkene», tilsvarer det sørlige Frankrike og deler av det nordlige Spania) var under hans kontroll.
Charibert døde i Blaye i Gironde, antagelig myrdet på ordre av Dagobert,[9][8] og kort tid etterpå ble også Chariberts sønn, spedbarnet Chilperik også drept. Aquitaine gikk tilbake til Dagobert. Både Charibert og hans sønn er gravlagt i det tidlige romanske Basilica Saint-Romain i Blaye.
Referanser
- ^ a b c La Préhistoire des Capétiens, side(r) 99-100[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b La Préhistoire des Capétiens[Hentet fra Wikidata]
- ^ La Préhistoire des Capétiens, side(r) 97-97[Hentet fra Wikidata]
- ^ La Préhistoire des Capétiens, side(r) 98[Hentet fra Wikidata]
- ^ La Préhistoire des Capétiens, side(r) 99[Hentet fra Wikidata]
- ^ IdRef, www.idref.fr, besøkt 5. mars 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ Sismondi, Jean Charles Léonard de (1850): The French under the Merovingians, s. 152–154.
- ^ a b Bauer, Susan Wise (2010): The History of the Medieval World, s. 252
- ^ Fredegar, 4.67
Litteratur
- Primær litteratur
- Gregorius av Tours: Historia Francorum
- Fredegars krønike, engelsk utgave: Wallace-Hadrill, J.M. (1960): The Fourth Book of the Chronicle of Fredegar with its Continuations, Connecticut:Greenwood Press.
- Sekundær litteratur
- Bauer, Susan Wise (2010): The History of the Medieval World, W.W. Norton
- Geary, Patrick J. (1994): Before France and Germany: The Creation and Transformation of the Merovingian World. Oxford University Press.
- James, Edward (1988): The Franks. Basil Blackwell.
- Sismondi, Jean Charles Léonard de (1850): The French under the Merovingians
- Wood, Ian N. (1994): The Merovingian Kingdoms, 450–751. Longman.
Eksterne lenker
- Historisk atlas: Konger og hertuger av Aquitaine (engelsk)
- Oxford merovingisk side (engelsk)
Forgjenger | Konge av Aquitaine 629–632 | Etterfølger |