Charles Parsons
Charles Parsons | |||
---|---|---|---|
Født | 13. apr. 1933[1]![]() Cambridge[2] | ||
Død | 19. apr. 2024[3]![]() Cambridge | ||
Beskjeftigelse | Matematiker, filosof ![]() | ||
Utdannet ved | Harvard University (–1961) (akademisk grad: ph.d., studieretning: filosofi) | ||
Doktorgrads- veileder | Willard van Orman Quine[4] Burton Dreben[4] | ||
Far | Talcott Parsons | ||
Nasjonalitet | USA | ||
Medlem av | Det Norske Videnskaps-Akademi American Academy of Arts and Sciences | ||
Utmerkelser | Guggenheim-stipendiet[5] |
Charles Dacre Parsons (født 13. april 1933) er en amerikansk filosof. Han er kjent for sitt arbeid innen matematisk filosofi og for sine studier av Immanuel Kants filosofi. Han er professor emeritus i filosofi ved Harvard University, der han ble ansatt i 1989 og senere innehadde Edgar Pierce-lærestolen i filosofi. Han var tidligere professor ved Columbia University, og tok sin ph.d. ved Harvard University i 1961. Han er medlem av American Academy of Arts and Sciences og Det Norske Videnskaps-Akademi.[6] Charles Parsons er sønn av den kjente sosiologen Talcott Parsons.
Bibliografi
- 1983. Mathematics in Philosophy: Selected Essays. Ithaca, N.Y.: Cornell University Press.
- 1995. What we can do in principle. Skolemforelesningen i 1995.
- 2008. Mathematical Thought and its Objects. Harvard University Press.
- 2012. From Kant to Husserl: Selected Essays. Cambridge, Mass., and London: Harvard University Press.
- 2014. Philosophy of Mathematics in the Twentieth Century: Selected Essays. Cambridge, Massachusetts, og London: Harvard Univ. Press.
Referanser
- ^ Social Networks and Archival Context, oppført som Charles Parsons (philosopher), SNAC Ark-ID w6q84g80, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Freebase-data fra Google[Hentet fra Wikidata]
- ^ Legacy.com, «Charles D. Parsons», besøkt 22. april 2024[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Mathematics Genealogy Project[Hentet fra Wikidata]
- ^ Guggenheim fellows ID charles-d-parsons[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. januar 2015. Besøkt 16. januar 2011.