Einar Gram
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Trondhjem
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Trondhjem
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Einar Schavland Gram (født 28. september 1817 i Trondhjem, død 23. desember 1885 samme sted) var en norsk trelasthandler og politiker. Han møtte som stortingsmann for Trondhjem og Levanger fra 1859 til 1864 og fra 1868 til 1870.
Liv og virke
Bakgrunn
Han var sønn av kjøpmann og stortingsmann Jacob Schavland Gram og hustru Ingeborg Henrikke Forseth. Begge foreldrene kom fra Steinkjerdistriktet. Faren eide store jord- og skoggods i Trøndelag, og drev stort innen trelast. Moren døde da gutten var i 8-årsalderen, og faren giftet seg på nytt med Inger Marie Bing.
Einar Gram giftet seg i 1843 med Dorothea Jeanette Knudtzon, som også kom fra en innflytelsesrik kjøpmannsslekt i Trondhjem, som datter av Hans Thomas Knudtzon.[2][3][4]
Forretningsmann
Gram gikk handelsskole i Lübeck og Belfast, og skjøttet farens forretninger i Frankrike i flere omganger. Han arvet farens handelshus J.S. Gram med trelast- og rederivirksomhet samt Stjørdalsbruket i 1843, mens broren David Andreas Gram overtok Helge-Rein-By bruk i Steinkjer med tresliperi, møllebruk, brenneri med videre. Broren fikk døtrene Fredrikke Marie, gift med statsminister Ole Anton Qvam i Steinkjer, og Ingeborg Henrikke, gift med ordfører Johan Bergh i Trondhjem. Einar Gram bodde og drev forretning i Kjøpmannsgaten 34 (Hagerupgården), og hadde et pakkhus i samme gate. Han eide også mange trelastskur i Ila. Han anla også damphøvleri i Ila, som han senere solgte til tømrermester Jacob Digre, så høvleriet ble kjent som Digrebruket.[3][4]
Gram hadde mange tillitsverv i bankvesenet, så som medlem av representantskapet i Norges Bank fra 1848 til 1860, deretter medlem av direksjonen (styret) frem til sin død. Han var også medlem av direksjonen i Trondhjems Sparebank fra 1854 til 1885, direksjonen i Trondhjems Privatbank og overdireksjonen i Røros Kobberverk.[3][4]
Ordfører, stortingsmann: Gram var Trondhjems ordfører i 1861 og varaordfører i 1857, 1858 og 1859.[4] Han var valgt til stortingsmann fra kjøpstedene Trondhjem og Levanger fra 1859 til 1870, men frasa seg plassen i perioden fra 1865 til 1867 og lot Helmer Lundgreen møte. I 1873 møtte Gram som stortingsmann for Michael Getz, som var sykemeldt. Over disse årene var Gram formann i Stortingets bankkomité, medlem av Stortingets tollkomité og medlem av Lagtinget.[5]
I 1850 fikk Gram bygd Nidareid gård på Ilevollen, som ble regnet blant byens vakreste privatboliger. I de siste årene av sitt liv led han av mye sykdom. Etter hans død ble gården i 1887 solgt til lagmann Jacob Lindboe.[3][4][6]
Referanser
- ^ a b Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side(r) 294[Hentet fra Wikidata]
- ^ Thaulow, Christian (1919). Personalhistorie for Trondhjems by og omegn i et tidsrum af circa 1½ aarhundrede. Trondhjem. s. 437–438.
- ^ a b c d Johansen, O.J. (1936). Den tusenårige by ved Nidelven. Trondhjem fra Olav Tryggvason til Håkon VII. Trondhjem: Aktietrykkeriet. s. 210–213.
- ^ a b c d e Mathiesen, Henrik (1920). Trondhjems ordførere og viceordførere 1837 til 1919. Trondhjem. s. 33–34.
- ^ Lindstøl, Tallak (1914). Stortinget og statsraadet 1814–1914. Bd. 1, d. 1: Biografier A–K. Kristiania. s. 294.
- ^ Hasselberg, Per Kristian Johansen (15. september 2014). «Nidareid gård/Lagmann Lindboe». Historiske Trondheim. NRK Trøndelag. Besøkt 8. desember 2017.
Eksterne lenker
- (en) Einar Gram – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata
- v
- d
- r
- Jacob Roll (1837–38)
- Balthazar Schnitler (1838)
- Jacob Roll (1839)
- Balthazar Schnitler (1840–41)
- Nicolai Jenssen (1842)
- Samuel Bætzmann (1843–44)
- Frederik Moltke Bugge (1845)
- Hans Peter Jenssen (1846)
- Nicolai Jenssen (1847–48)
- Frederik Moltke Bugge (1849–50)
- Samuel Bætzmann (1851–53)
- Fredrik Georg Lerche (1854)
- Samuel Bætzmann (1855–56)
- Johan Christian Grabow (1857)
- Fredrik Georg Lerche (1858)
- Gerhard Meldahl (1859)
- Christian Petersen (1860)
- Einar Gram (1861)
- Ove Høegh (1862)
- Fritz Lorck (1863–64)
- Aage Schavland (1865)
- Ove Christian Roll (1866)
- Fritz Lorck (1867–68)
- Michael Getz (1869)
- Fritz Lorck (1870)
- Carl Arnoldus Müller (1871)
- C.W.S. Hirsch (1872–73)
- Johannes Musæus Nissen (1874–76)
- Johan Bergh (1877)
- Christian Hulbert Hielm (1878)
- C.W.S. Hirsch (1879–82)
- Jens Ludvig Paul Flor (1883–84)
- Karl Ludvig Bugge (1885)
- Christian Hulbert Hielm (1886)
- Johan Bergh (1887)
- Marius Bøckman (1888)
- Bernhard Konrad Bergersen (1889–90)
- Ingebrigt Buaas (1891–92)
- Sverre Olafssøn Klingenberg (1893–94)
- Carl Nielsen (1895)
- Christian Knudtzon Schaanning (1896)
- Bernhard Konrad Bergersen (1897–98)
- Andreas Berg (1899–1901)
- Hans Bauck (1902–04)
- Christian Thaulow (1905–07)
- Andreas Berg (1908–10)
- Odd Klingenberg (1911–16)
- Ole Konrad Ribsskog (1917–19)
- Einar Dahl (1920–21)
- Francis Kjeldsberg (1922)
- Kristian Bryn (1923–25)
- Andreas Moe (1926–30)
- Johan Cappelen (1931–34)
- Harald Pedersen (1935)
- Ivar Skjånes (1935–40)
- Olav Bergan (1940–43)
- Sverre Colbjørnsen Stokstad (1943–45)
- Ivar Skjånes (1945–47)
- John Aae (1948–57)
- Olav Gjærevoll (1958–63)
- Odd Sagør (1963–70)
- Kaare Tønne (1970–75)
- Axel Buch (1976–79)
- Olav Gjærevoll (1980–81)
- Anne-Kathrine Parow (1982–84)
- Per Berge (1985–89)
- Marvin Wiseth (1990–98)
- Anne Kathrine Slungård (1998–2003)
- Liv Sandven (2001–02)
- Rita Ottervik (2003–23)
- Kent Ranum (2023–)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Trondheim_komm.svg/90px-Trondheim_komm.svg.png)
- Ordførere i tidligere landkommuner: Byneset (1837–1963)
- Leinstrand (1837–1963)
- Strinda (1837–1963)
- Tiller (1898–1963)