Fondue
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Swiss_fondue_2.jpg/250px-Swiss_fondue_2.jpg)
Fondue (fra fr. fondre; «å smelte») er et samlebegrep for flere vanlige franske og sveitsiske matretter tilberedt rett på bordet i en kjele over en flamme. Tilsvarende på italiensk heter fonduta.
Ostefondue
Ostefonduen ble oppfunnet i de sveitsiske alpene av ren nødvendighet, grunnet behovet for spiselig mat i vintersesongen.
Det finnes mange typer ostefondue. Felles er at en kjele gnis inn med hvitløk. Det tilsettes ost, vin, krydder og maismel eller hvetemel. Brødterninger dyppes ned i blandingen.
- Sveitsiske fonduer:
- Fondue neuchâteloise: gruyère og emmental
- Fondue moitié-moitié: (halvt-om-halvt): gruyère og Fribourg vacherin
- Fondue vaudoise : gruyère
- Fondue fribourgeoise: pure Fribourg vacherin (serveres ofte med poteter i stedet for brød)
- Fondue de Suisse centrale : gruyère, emmental og sbrinz
- Tomatfondue: Gruyère, Emmental og knuste tomater i stedet for vin
- Krydderfondue: gruyère, rød og grønn pepper og chili
- Mushroom Fondue : gruyère, Fribourg vacherin og sopp
- Franske fonduer:
- Fondue savoyarde: comté savoyard, beaufort og emmental
- Fondue jurassienne: comté
- Italienske fonduer:
- Fonduta: blir tilbredt i Aosta i Italia, og består av fontina, melk, egg og trøffel
I en perfekt ostefondue, blir blandingen holdt på en temperatur som er lav nok til å forhindre at innholdet brenner seg fast i bunnen av kjelen, men samtidig høy nok til å holde osten jevn og flytende. Ideelt vil det nederst i kjelen være et tynt lag med stekt, men ikke brent, ost. På fransk blir dette laget kalt la religieuse.
Fondue Chinoise (kraftfondue)
I denne fonduetypen blir tynne skiver med kjøtt dyppet i varm kraft. Dipper og sauser blir servert ved siden. Fondue Chinoise er oppkalt etter sin asiatiske variant, hot pot.
Fondue Bourguignonne (kjøttfondue)
I Fondue Bourguignonne blir små terninger med kjøtt og noen ganger grønnsaker eller sjømat spiddet på fonduegafler og stekt i olje av hver enkelt rundt bordet. Som tilbehør blir sauser brukt for dipping.
Dessertfondue
I 1960-årene dukket dessertfonduen opp. Vanligvis blir fruktbiter dyppet i en kjele med smeltet sjokolade.