Fred Forbát
Fred Forbát | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 31. mars 1897[1][2][3][4]![]() Pécs[5] | ||
Død | 23. mai 1972[2][3][4][6]![]() Vällingby[7] | ||
Beskjeftigelse | Arkitekt, universitetslærer, byplanlegger ![]() | ||
Utdannet ved | Budapest University of Technology and Economics (1917–1918) Technische Universität München (–1920) | ||
Nasjonalitet | Ungarn Tyskland Sverige | ||
Medlem av | CIAM | ||
Utmerkelser | Berliner Kunstpreis (1971) | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Fred Forbát på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Fred_Forbat_Kakelv%C3%A4gen_Borgm%C3%A4stareg%C3%A5rden_Lund.jpg/250px-Fred_Forbat_Kakelv%C3%A4gen_Borgm%C3%A4stareg%C3%A5rden_Lund.jpg)
Alfred (Fred) Forbát inntil 1915 Alfred Füchsl, (født 31. mars 1897 i Pécs i Ungarn, død 23. juni 1972 i Vällingby, Sverige) var en ungarsk, senere svensk[8] arkitekt og byplanlegger.[9] Forbát representerte modernismen og var influert av Bauhaus i Tyskland, men også det nederlandske De Stijl.
Liv
Fred Forbáts foreldre var jødiske, men Forbát ble senere selv konfesjonsløs.[8] Han studerte arkitektur og kunst i Budapest og München.
Forbát arbeidet fra 1920 til 1922 sammen med Walter Gropius i Weimar.[9] I perioden 1925–1928 var han sjefarkitekt for entreprenøren Adolf Sommerfeld i Berlin. I 1926 sluttet han seg til foreningen av modernistiske arkitekter kalt Ringen.
Forbát bodde i Sovjetunionen fra 1932 til 1933. Han hadde mottatt et prosjektstipend fra den sovjetiske regjering for delta i et statlig prosjekt for boliutbygging kalt «Standardgorprojekt».[8] I Sovjetunionen arbeidet han også med den tyske og sosialdemokratiske arkitekten Ernst May. Forbát var selv medlem av SPD.
I 1933 emigrerte Forbát til Ungarn og arbeidet samme år med Wilhelm Dörpfeld om utgravningene til dagens verdensarv Olympia i Hellas.
Han var fra 1933 til 1938 tilbake som arkitekt i Ungarn. I 1938 flyttet han til Stockholm for å arbeide med byplanlegging. I Sverige utarbeidet han planer for blant annet Skövde (1949), Landskrona (1951), Kullabygden (1959), Linköping (1967) og Kristinehamn.
Forbát organiserte i 1952 CIAMs møte i Sigtuna og bisto i 1957 med Interbau-prosjektet i Berlin. Han var fra 1959 professor ved Kungliga Tekniska högskolan. Forbát ble i 1969 ekstraordinært medlem av Akademie der Künste i Berlin.[10]
Et arkiv etter Forbát finnes i Arkitektur- och Designcentrum, tidligere Sveriges arkitekturmuseum i Stockholm.[9]
Kjente verker
Fred Forbát samarbeidet i perioden 1929–1931 med Walter Gropius, Otto Bartning, Hugo Haring og Paul Rudolf Henning med Ringsiedlung (Siemensstadt) i Charlottenburg-Nord. Boligkvarteret ble i 2008 oppført UNESCOs liste over verdens kulturarv. I 1930 tegnet han Mommsenstadion i Charlottenburg. Han var blant arkitektene som tegnet Reichsforschungssiedlung Haselhorst i Haselhorst, Berlin, oppført mellom 1931 og 1932.[11]
Se også
Referanser
- ^ Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 19178, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Forbát [Füchsl] Fred, oppført som Forbát [Füchsl] Fred[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Brockhaus Enzyklopädie, oppført som Fred (Alfréd) Forbáth, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id forbath-fred-alfred[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Social Networks and Archival Context, SNAC Ark-ID w6809c3m, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ arch-pavouk.cz, besøkt 7. mai 2023[Hentet fra Wikidata]
- ^ Arkitekter verksamma i Sverige, utgitt 11. juli 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Arkitekter verksamma i Sverige, utgitt 9. januar 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c Karlsruher institut für Technologie besøkt 31. desember 2013
- ^ a b c Biografi på archinform.net besøkt 30. desember 2013
- ^ Kunstakademiets internettside besøkt 30. desember 2013
- ^ Berlins liste over kulturminner på berlin.de Arkivert 2. januar 2014 hos Wayback Machine. besøkt 1. januar 2014
Eksterne lenker
- Biografi på internettsiden til Karlsruher Institut für Technologie
- Biografi på internettsiden til Arkitektur- och Designcentrum, tidligere Arkitekturmuseet
- Arkitektur- och Designcentrums samlinger på internett
Portaler: Tyskland | Arkitektur