GNU
GNU | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() | |||
Offisielt navn | GNU's not UNIX | ||
Stiftet | 27. september 1983 | ||
Nettsted | www.gnu.org (en) www.gnu.org (fr) www.gnu.org (it) | ||
GNU-prosjektet ble startet av Richard M. Stallman 27. september 1983, med det formål å skape et helt fritt operativsystem: GNU-systemet. Prosjektet ble annonsert den 27. september 1983 på nyhetsgruppen net.unix-wizards. Den opprinnelige annonseringen ble fulgt av Stallmans GNU-manifest og andre essay som forklarte hans motivasjon for GNU-prosjektet. Et av disse var å bringe tilbake samarbeidsånden som hadde vært fremherskende i datamiljøet i de tidlige tider.
GNU er et rekursivt akronym som står for «GNU's not Unix» («GNU er ikke Unix»). Unix var navnet på et proprietært operativsystem allerede i utstrakt bruk. Siden teknologien som lå til grunn hadde vist seg å være teknisk god ble GNU-systemet designet til å være kompatibelt med det. Unix-arkitekturen tillot at GNU ble skrevet som individuelle programvarekomponenter; komponenter som allerede var fritt tilgjengelige, slik som typesettingssystemet TeX og det grafiske systemet X Window, kunne bli tilpasset og gjenbrukt, annet ville bli skrevet fra begynnelsen.
For å sikre at GNU-programvaren ville forbli fri for alle brukere til å kjøre, kopiere, modifisere og distribuere, ville prosjektet bli utgitt under en lisens som var designet for å gi alle disse rettighetene, og samtidig forhindre at det ble lagt på ytterligere restriksjoner. Denne idéen ble kalt copyleft, og ble tatt inn i GNU General Public License (GPL).
I 1985 stiftet Stallman Free Software Foundation (FSF), en ideell organisasjon med det formål å gi logistisk, juridisk og finansiell støtte til GNU-prosjektet. FSF hyret også inn programmerere til å bidra til GNU. En stor andel av utviklingen ble (og blir) gjort av frivillige. Etter hvert ble GNU mer kjent, og interesserte firmaer begynte å bidra til utviklingen eller selge GNU-programvare og gi teknisk støtte.
I 1990 hadde GNU-systemet en utvidbar tekstbehandler (Emacs), en svært suksessrik optimaliseringskompilator (GCC), og det meste av kjernebibliotekene og verktøyene til en standard Unix-distribusjon. Hovedkomponenten som fortsatt manglet var kjernen. I GNU-manifestet hadde Stallman nevnt at det fantes en kjerne, men mye mer omfattende enn det som trengtes for å emulere Unix.
GNUs maskot er en gnu.
GNU-verktøysettet
GNU-verktøysettet er en samling programmeringsverktøy som utvikles av GNU-prosjektet. Disse verktøyene danner en toolchain (en samling verktøy brukt på en seriell måte) som brukes til utvikling av programvare, applikasjoner og operativsystemer.
GNU-verktøysettet spiller en vital rolle i utviklingen av Linux, enkelte utgaver av BSD, og programvare for innebygde systemer. Deler av også brukt direkte eller portert til andre plattformer slik som Solaris, macOS, Microsoft Windows (via Cygwin og MinGW/MSYS) og Sony PlayStation 3.[1]
Referanser
- ^ Sony Global - Source Code Distribution Service
Eksterne lenker
- (en) Offisielt nettsted
- (fr) Offisielt nettsted
- (it) Offisielt nettsted
- (en) GNU Project – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) GNU – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- v
- d
- r
- 386BSD
- Android
- Australian Unix Share Accounting Method (AUSAM)
- A/UX
- AIX
- BSD
- CB UNIX
- Coherent
- Chrome OS
- Darwin
- Domain/OS
- DragonFly BSD
- DYNIX
- Dyson
- Forsknings-Unix (UNIX versjon 6, UNIX versjon 7)
- FreeBSD
- GNU Hurd
- HP-UX
- Idris
- iOS
- IRIX
- Illumos
- Inferno
- IS/1
- Linux
- IS/3
- LOCUS 845
- LSI UNIX (LSX)
- LynxOS
- Mac OS X
- Minix
- MERT/UNIX/RT
- NetBSD
- Nexenta OS
- NeXTSTEP
- OpenBSD
- OpenSolaris
- OpenSolaris for System z
- PC-UX
- PC-UX/V
- Plan 9
- PWB/UNIX
- QNX
- SCO UNIX/SCO Open Desktop/SCO OpenServer
- SINIX
- Solaris
- SPARC64/OS
- Sprite
- SunOS
- System III
- System V
- TUNIS
- Tru64
- Ultrix
- UNICOS
- UNIX/32V
- UnixWare
- Venix
- Xenix