Giorgos Seferis
Giorgos Seferis | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Γεώργιος Σεφεριάδης 13. mars 1900[1][2][3][4] ![]() Urla[5] | ||
Død | 20. sep. 1971[1][5][6][2]![]() Athen[7][5] | ||
Beskjeftigelse | Lyriker,[8] diplomat, oversetter, skribent | ||
Embete | |||
Utdannet ved | Université Panthéon-Sorbonne | ||
Ektefelle | Maro Seferi (1941–1971) (avslutningsårsak: død) | ||
Far | Stilianos Seferiadis | ||
Mor | Despo Tenekidi | ||
Søsken | Ioanna Tsatsou Angelos Seferiadis | ||
Nasjonalitet | Hellas | ||
Gravlagt | Første kirkegård i Athen[9] | ||
Morsmål | Gresk | ||
Språk | Gresk,[10][11] fransk, engelsk, nygresk | ||
Utmerkelser | Nobelprisen i litteratur (1963)[12][13] | ||
Pseudonym | Γιώργος Σεφέρης | ||
Periode | Trettitallsgenerasjonen | ||
Viktige verk | Q15113534 | ||
IMDb | IMDb | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Giorgos Seferis på Commons |
![]() |
Nobelprisen i litteratur 1963 |
Giorgos Seferis (Γιώργος Σεφέρης, nyere norsk transkripsjon Jórgos Seféris) (født 29. februarjul./ 13. mars 1900greg., død 20. september 1971) var en gresk forfatter og diplomat. Seferis var et pseudonym, en variasjon av hans egentlige etternavn, Seferiadis.
Familien flyttet i 1918 til Paris, der Seferis studerte juss.[14] Etter at han i 1925 vendte tilbake til Hellas, ble han å arbeide i det greske utenriksdepartementet. Han var stasjoner i Storbritannia og Albania og under andre verdenskrig fulgte han den greske regjeringen i eksil. Etter verdenskrigen ble han stasjonert i Ankara og London, før han fra 1953 til 1956 var minister i Libanon, Syria, Jordan og Irak. Fra 1957 til 1961 var han ambassadør i Storbritannia.[14]
Seferis debuterte som forfatter i 1931 med diktsamlingen Vendepunkt.[15] Han skrev også litterære essay og oversatte utenlandsk litteratur til gresk. Seferis ble tildelt nobelprisen i litteratur i 1963. Svenska Akademien tildelte ham prisen for «framstående lyriske diktning, inspirert av dyp følelse for den hellenske kulturverdenen».[16]
Seferis var æresdoktor ved Universitetet i Cambridge (1960), Universitetet i Oxford, Universitetet i Thessaloníki og ved Princeton University.[14]
Referanser
- ^ a b Encyclopædia Britannica Online, oppført som George Seferis, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/George-Seferis, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Archive of Fine Arts, cs.isabart.org, abART person-ID 132297, besøkt 1. april 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ Find a Grave, Find a Grave-ID 10642366, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Internet Movie Database, IMDb-ID nm2903275, besøkt 16. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c Store russiske encyklopedi, Den store russiske encyklopedi artikkel-ID 3659722, besøkt 13. oktober 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000010458, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 31. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ https://cs.isabart.org/person/132297; Archive of Fine Arts; besøksdato: 1. april 2021; abART person-ID: 132297.
- ^ Find a Grave, besøkt 30. juni 2024[Hentet fra Wikidata]
- ^ http://data.bnf.fr/ark:/12148/cb12031003b; Autorités BnF; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 12031003b.
- ^ CONOR.SI, CONOR.SI-ID 50635619, Wikidata Q16744133
- ^ www.nobelprize.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nobelprize.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c «Giorgos Seferis - Biographical». www.nobelprize.org. Besøkt 17. desember 2016.
- ^ «Giorgos Seferis». Store norske leksikon. Besøkt 17. desember 2016.
- ^ «Nobelpriset i litteratur - Pristagarna». Svenska Akademien. Besøkt 17. desember 2016. «för hans framstående lyriska diktning, inspirerad av djup känsla för den hellenska kulturvärlden» .
Eksterne lenker
- (en) Giorgos Seferis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Giorgos Seferis – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Giorgos Seferis på Internet Movie Database
- (en) Giorgos Seferis hos The Movie Database
- (en) Giorgos Seferis på Discogs
- (en) Giorgos Seferis på MusicBrainz
- v
- d
- r
- Pär Lagerkvist (1951)
- François Mauriac (1952)
- Winston Churchill (1953)
- Ernest Hemingway (1954)
- Halldór Laxness (1955)
- Juan Ramón Jiménez (1956)
- Albert Camus (1957)
- Boris Pasternak (1958)
- Salvatore Quasimodo (1959)
- Saint-John Perse (1960)
- Ivo Andrić (1961)
- John Steinbeck (1962)
- Giorgos Seferis (1963)
- Jean-Paul Sartre (avslo prisen) (1964)
- Mikhail Sjolokhov (1965)
- Samuel Josef Agnon / Nelly Sachs (1966)
- Miguel Ángel Asturias (1967)
- Yasunari Kawabata (1968)
- Samuel Beckett (1969)
- Aleksandr Solzjenitsyn (1970)
- Pablo Neruda (1971)
- Heinrich Böll (1972)
- Patrick White (1973)
- Eyvind Johnson / Harry Martinson (1974)
- Eugenio Montale (1975)
Portal: Litteratur