Hakon Magne Wrangell
Hakon Magne Wrangell | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 2. jan. 1859[1][2]![]() Haugesund | ||
Død | 31. aug. 1942[2]![]() Haugesund | ||
Beskjeftigelse | Politiker, skipsreder, grossist, konsul ![]() | ||
Parti | Frisinnede Venstre Samlingspartiet Moderate Venstre | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Utmerkelser | Kommandør av St. Olavs Orden (1939) Kommandør av Vasaordenen Kommandør av Dannebrogordenen 7. juni-medaljen Kong Haakon VIIs jubileumsmedalje 1905–1930 | ||
Stortingsrepresentant | |||
1. januar 1922–31. desember 1927 | |||
Valgkrets | Kjøpstedene i Vest-Agder og Rogaland fylker | ||
1. januar 1904–31. desember 1909 | |||
Valgkrets | Haugesund | ||
Hakon Magne Wrangell på Commons |
Hakon Magne Valdemar Wrangell (1859–1942) var en norsk skipsreder og politiker. Han begynte med sildehandel, og bygde opp et av de tre store rederiene i Haugesund på slutten av 1800-tallet. Han ble også president i Norges Rederiforbund.[3][4][5][6][7]
Wrangell ble en meget benyttet mann i sin hjemby, som valgte ham til ordfører og stortingsmann (1904–1909 og 1922–1927). Wrangell tilhørte, som mange i borgerskapet i Haugesund, opprinnelig Moderate Venstre, senere Frisinnede Venstre, ettersom politikken gikk fra å handle om unionspolitikk, kristendom og kultur til økonomi og sosialpolitikk.[8]
Wrangell var også dansk visekonsul i Haugesund.
Liv og virke
Han ble født utenfor ekteskap som sønn av Cecilie (Sille) Sakariasdatter og telegrafbestyrer Hans Marcus Wrangell. Wrangell hadde allerede flyttet fra byen og stiftet familie på Østlandet.[9] Slektsnavnet Wrangell er av baltisktysk opprinnelse.[10]
Moren var av bondeslekt fra Klepp.[11] Han vokste opp hos morens foreldre i Stavanger, der han også ble konfirmert.[4][12][13]
Da han var fem år gammel, giftet moren seg med kjøpmann Thomas Wegner Nordbø i Haugesund.[14] Etter at hun ble enke, giftet hun seg på nytt med hotellvert Hans Halstensen Norem.[15] Wrangells halvbror fra morens første ekteskap, Theodor Nordbø, ble også skipsreder.[16][17]
Han giftet seg i 1880 med sin kusine Amalie Hansen, datter av fasteren Caroline (født Wrangell) og Andreas Hansen, farens etterfølger som telegrafbestyrer i Haugesund.[4][9] Hakon Magne og Amalie fikk tolv barn, men seks av dem døde unge, flere av dem av tuberkulose.[4] I 1893 bygde de sin villa øverst i Torgbakken i Haugesund.[12]
Utmerkelser
H.M. Wrangell ble utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden, Vasaordenen og Dannebrogordenen. Han ble også tildelt 7. juni-medaljen og Kong Haakon VIIs jubileumsmedalje 1905–1930.[18][19]
Referanser
- ^ «Statsarkivet i Stavanger (SAST): Torvastad sokneprestkontor, H/Ha/Haa/L0011: Ministerialbok nr. A 11, 1857-1866», besøkt 16. juli 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Stortinget og statsrådet : 1915–1945. B. 1 : Biografier, side(r) 774[Hentet fra Wikidata]
- ^ Vormedal, Tor Inge (2003). H.M. Wrangell – fremst blant likemenn. Om Wrangell-rederiet gjennom storm og stille. Haugesund. ISBN 82-996130-2-7.
- ^ a b c d Ramstad, Mads (2002). «H.M. Wrangell – konsul, reder og mesén». Årbok for Karmsund 2001–2002 (PDF). Haugesund: Karmsund folkemuseum. s. 4–21.
- ^ Østensjø, Reidar og Bjørnson, Øyvind (1958). Haugesund. Bind 1: 1835–1895. Haugesund kommune. s. 396–402. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
- ^ Østensjø, Reidar og Bjørnson, Øyvind (1993). Haugesund. Bind 2: 1896–1913. Haugesund kommune. s. 55ff. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
- ^ Østensjø, Reidar og Bjørnson, Øyvind (2004). Haugesund. Bind 3: 1914–1950. Dei trødde sjøen. Utgitt i samarbeid med Haugesund kommune. Vigmostad & Bjørke. s. 161–166. ISBN 82-419-0324-3. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
- ^ Østensjø, Reidar og Bjørnson, Øyvind (1993). Haugesund. Bind 2: 1896–1913. Haugesund kommune. s. 301. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
- ^ a b Johansen, Hans (1996). Televerkets historie i Haugesund 1857–1995. Norsk Telemuseum. s. 16–17. ISBN 82-91335-13-3.
- ^ «Wrangel». Nationalencyklopedin (svensk). Besøkt 15. oktober 2020.
- ^ «Ministerialbok for Klepp prestegjeld 1833–1842 (1120P)». Digitalarkivet. Besøkt 15. oktober 2020.
- ^ a b «Gamle redervillaer i Haugesund». Maritimt Forum. 12. februar 2020. Besøkt 15. oktober 2020.
- ^ «Statsarkivet i Stavanger (SAST): Domkirken sokneprestkontor, 30/30BA/L0018: Ministerialbok nr. A 17, 1857–1877». Digitalarkivet. s. 109. Besøkt 15. oktober 2020.
- ^ «Folketelling 1865 for 1106B Torvastad prestegjeld, Haugesund ladested». Digitalarkivet. Besøkt 15. oktober 2020.
- ^ «Ministerialbok for Torvastad prestegjeld, Skåre sokn 1867–1877 (1152Q)». Digitalarkivet. Besøkt 15. oktober 2020.
- ^ «Klokkerbok for Torvastad prestegjeld, Skåre sokn 1858–1867 (1152Q)». Digitalarkivet. Besøkt 15. oktober 2020.
- ^ «Th. Nordbø». Haugesunds Dagblad: 2. 23. desember 1946.
- ^ Amundsen, O. Delphin (1947). Den kongelige norske Sankt Olavs Orden 1847–1947. Utgitt av ordenskanselliet. Oslo: Grøndahl & Søns forlag. s. 139.
- ^ «Konsul Wrangell død». Haugesunds Avis: 2. 31. august 1942.
Litteratur
- Ramstad, Mads (2002). «H.M. Wrangell – konsul, reder og mesén». Årbok for Karmsund 2001–2002 (PDF). Haugesund: Karmsund folkemuseum. s. 4–21.
- Vormedal, Tor Inge (2003). H.M. Wrangell – fremst blant likemenn. Om Wrangell-rederiet gjennom storm og stille. Haugesund. ISBN 82-996130-2-7.
Eksterne lenker
- Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata