Hans Henrik Holm
![Norges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg/22px-Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg.png)
Agnes Houg (1947–1955)
Hans Henrik Holm (født 18. januar 1896 i Aker (nå Oslo), død 27. september 1980 i Oslo) var en norsk lyriker og folklorist. Han er mest kjent for et omfattende episk diktverk i syv bind som han kalte Folkeeposet, basert på innsamlet mytologisk og folkloristisk materiale og skrevet på arkaisk telemarks- og setesdalsmål mellom 1933 og 1971.[3][4]
Liv og arbeid
Holm debuterte med dikteposet Jonsoknatt i 1933. Dette ble frem til 1971 fulgt opp av ytterligere seks diktverk, som han gav fellesnavnet Folkeeposet. Verket er ifølge Willy Dahls Nytt norsk forfatterleksikon (1971) «bygget over mytologisk og folkloristisk stoff, og gitt en språkform så bundet til arkaisk telemarks- og setesdalsmål at det vanskelig kan leses uten filologiske kommentarer.»[5] Dahl skrev videre at «de fleste sakkyndige innen folkeminne og språkvitenskap er enige om at stoffinnsamlingen er en svært verdifull innsats, men den litterære vurderingen er splittet mellom full anerkjennelse av Holm som en av Norges store, nasjonale diktere og fullstendig avvisning». Olav Dalgard fant det arkaiske språket moderne: «Den gongen skulle alt vere så dagklårt og tydelig i alle måtar. No verkar dei mange framandslege glosene diktaren har henta fram or ordbøker og gamle målføre, og blenkt opp att som symbol for gamle truer og 'mytisk tenkesett', langt meir moderne i samsvar med dagens krav på eit nytt suggestivt formspråk i lyrikken».[6] Kåre Langvik-Johannessen skriver i Norsk biografisk leksikon at «mottakelsen av diktningen svingte i begynnelsen mellom de dypeste dyp og de høyeste tinder [men] etter hvert spaknet kritikken, og han anerkjennes i dag som en stor og høyst egenartet dikterpersonlighet».[3]
Det «symfoniske eposet» Sveinung Vreim (1940) av Klaus Egge var basert på fortellingen om Sveinung Vreim i Holms Jonsoknatt.
Holm ble utnevnt til statsstipendiat i 1957 og mottok Statens kunstnerlønn fra 1961.
På Setesdalsmuseet på Rysstad i Valle kan man se dikterstuen til Hans Henrik Holm. Etter hans død ble den demontert fra hans leilighet i Karl Johans gate i Oslo og flyttet til museet.
Midt i gjennombrotet til modernistisk litteratur i Noreg lanserte Holm diktverk kritikarar meinte kom hundre år forseinka: lange epos med stoff frå folketradisjonane. Holm hadde nemleg i tiår forska på folkekultur i Telemark og Setesdal. Tjukke manus med folklore ville fått forlagsfolk til å himle med augo i dag, for å ikkje tala om den arkaiske språkføringa, på eit mål som nærast ikkje kunne lesast utan ordtydingar.
Ronny Spaans[7]
Bibliografi
Bjart Styraren vondska sprengjer
på kvelven som skoddeull
og pløgjer med englevengjer
ein hage av stjørnir full.
På kvar av dei ljose blomar
ei sål som fivrild sit
til domedags-lurar ljomar
deim fram på rymdi kvit.
Fra diktet Kvite fivrild på ei stjørne-eng (festskrift til Inge Krokann, 1953)
- Folkeeposet
- Jonsoknatt. 1933. Ny utg. 1965
- Yver bygdi ligg himeriksheim. 1966
- Stjørnir og vetteljos. 1967
- Sòga um kapergastane og deira våde-råm. 1968
- Valds-makt bland dalbuom. 1969
- Attljód frå skuggheimen. 1970
- Kongsfuglen yver gullfjølli. 1971
- Hard-røynd frå havland og dalsògur, Litt ettergruning ved sluttboki av "Norsk folkeepos" 1972
- Bygdir i solrøyk
- I lauvheid um vår. 2 bd. 1949. Dikt
- Folk og fant. 2 bd. 1950. Dikt
- Fjøllsus i dalgrøda. 2 bd. 1951. Dikt
- Trakkferd i fjøllgrendom. Et utvalg fra diktsyklusen Bygdir i solrøyk ved Willy Dahl. Gyldendal, 1977
- Annet
- Sòga um Gamle-Kari og hennar himil-ferd. 1938. Prosa
- Om norsk folkesjel. I: Studenterboka 1940.
- Guds gnistrende ildfluer. 1941. Dikt
- Raudt nordlyse : vilje-kveik og lentur i ei vargetid. 1946. Dikt
- Vårhelg i Gaukelikleiv. 1947. Dikt
- Fugl Føniks i eplehagen : visjoner i synd og lyst. 1948. Dikt
- Illversrid : Visefugg frå krigsåri. 1950. Dikt
- Heilagkvæde. Utvalgt og med et forord av Kåre Langvik-Johannessen. Gyldendal, 1979
- Soldryss i vårskogen. 1984
Litteratur
- Fraenkl, Pavel. «Eit kritisk tilskott til Holms diktning». I: Syn og Segn, 1959
- Hans Henrik Holm : Dikting og gransking gjennom 25 år. Damm, 1958. Omslagstittel: Hans Henrik Holm og det bygdenorske
- Langvik-Johannessen, Kåre. «Hans Henrik Holms episke kunstverk». I: Ergo, 1978
- Viestad, Haftor J. «Gobelin Norge. En innføring i Hans Henrik Holms Norsk folkeepos». I: Edda, 1969, 3
Priser og utmerkelser
Referanser
- ^ Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ http://data.bnf.fr/ark:/12148/cb13570916r; Autorités BnF; besøksdato: 10. oktober 2015; BNF-ID: 13570916r.
- ^ a b «(no) Hans Henrik Holm» i Norsk biografisk leksikon.
- ^ Viestad, Haftor J. «Gobelin Norge. En innføring i Hans Henrik Holms Norsk folkeepos». I: Edda, 1969, 3
- ^ Dahl, Willy (1927-) (1971). Nytt norsk forfatterleksikon. Oslo: Gyldendal. ISBN 8205004773.
- ^ Dag og Tid, 30. oktober 1965
- ^ Dag og Tid, 2. juni 2017
Eksterne lenker
- (en) Hans Henrik Holm – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Forrige mottaker: Gunnar Larsen og Magnhild Haalke | Vinner av Gyldendals legat delt med Egil Rasmussen (1950) | Neste mottaker: Gunvor Hofmo |
Portal: Litteratur