Holger Sinding-Larsen
Holger Sinding-Larsen | |||
---|---|---|---|
![]() Holger Sinding-Larsen ca. 1930-1935 | |||
Født | 5. juli 1869[1][2][3]![]() Christiania | ||
Død | 12. des. 1938[1][2][3]![]() Oslo | ||
Beskjeftigelse | Arkitekt, byplanlegger ![]() | ||
Utdannet ved | Technische Universität Berlin | ||
Far | Alfred Sinding-Larsen | ||
Søsken | Kristofer Sinding-Larsen Christian Magnus Falsen Sinding-Larsen Birger Fredrik Sinding-Larsen | ||
Barn | Øystein Sinding-Larsen | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Gravlagt | Vestre gravlund | ||
Utmerkelser | Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning, historisk-filosofisk klasse (1927) | ||
Holger Sinding-Larsen på Commons |
Peter Andreas Holger Sinding-Larsen (født 5. juli 1869 i Christiania, død 12. desember 1938 i Oslo) var en norsk arkitekt, sønn av Alfred Sinding-Larsen og Elisabeth Lange (1842–1887).
Sinding-Larsen ble utdannet ved Kristiania tekniske skole og Den tekniske høyskole i Berlin 1893. Han ble i 1895 gift med Sina Broch Martens, datter av bakermester Ditlef Martens.[4]
Holger Sinding-Larsen tegnet blant annet Vålerenga kirke (1902), Holmenkollen kapell (bygget 1903), Eidsfoss kirke i Hof i Vestfold (bygget i 1904), Siggerud kirke i Ski i Akershus (1905), museumsbygningene på Tøyen (sammen med H. Bødtker) (1904–1917) og Universitetsbiblioteket (1913–1922), alle i Oslo, Lomen kirke (1914) og dr. Sopps hus på Kapp i Østre Toten (1898).
Han var også engasjert av Strømmens Trævarefabrik i å utforme de første ferdighusene som var delvis preget av dragestil (i samtiden kalt «norsk stil»), som ble satt opp langs Holmenkollbanen for å sikre dennes trafikkgrunnlag.
Som Universitetets bygningsinspektør 1907–1924 forestod han restaureringen av den gamle Aula og var sammen med Harald Bødtker arkitekt for den nye i 1911. Han er best kjent for sine arbeider ved Akershus slott, hvor han var medlem av restaureringskomiteen og utførende arkitekt 1905-1922. Hans bygningshistoriske undersøkelser er publisert i Akershus. Bidrag til Akershus' slots bygningshistorie i de første 350 aar 1300-1650 paa grundlag av den bygningsarkæologiske undersøkelse 1905–1924 (2 bind, 1924–1925) og Akershus fra Håkon V til Christian IV (1925–1926).
Han var i flere år lærer ved Statens håndverks- og kunstindustriskole. Holger Sinding-Larsen ble hedret med olympisk sølvmedalje i Designs for Town Planning under de olympiske leker i Antwerpen i 1920.[5]
Holger Sinding-Larsen var formann i Cæciliaforeningen fra 1910 til 1922 og fra 1928 til 1938.[4]
Se også
Referanser
- ^ a b Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Holger_Sinding-Larsen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Norsk biografisk leksikon, oppført som Peter Andreas Holger Sinding-Larsen, Norsk biografisk leksikon ID Holger_Sinding-Larsen, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b KulturNav, KulturNav-ID 0b7eac48-e4fb-4142-8edb-0f43311f27f7, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Libæk, Rudolf J. (1979). Norges eldste oratoriekor Cæciliaforeningen gjennom 100 år: 1879 – 1979. [Oslo]: Cæciliaforeningen. s. 173.
- ^ Aftenpostens Historiemagasin s. 23, Nr. 7 - 2016
Eksterne lenker
- (en) Holger Sinding-Larsen – Olympedia
- «(no) Holger Sinding-Larsen» i Norsk biografisk leksikon.
- (no) «Holger Sinding-Larsen» i Store norske leksikon