Karl Seip
Karl Seip | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 5. apr. 1850[1][2]![]() Oslo | ||
Død | 16. sep. 1909[1][2]![]() Lillehammer | ||
Beskjeftigelse | Politiker, prest ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | Thea Seip (1874–)[3] | ||
Barn | Ellen Seip | ||
Parti | Venstre | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Gravlagt | Vår Frelsers gravlund[4] | ||
Utmerkelser | Ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden (1900) | ||
Karl Seip på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Gunnar_Knudsens_regjering_2_%283527844907%29.jpg/300px-Gunnar_Knudsens_regjering_2_%283527844907%29.jpg)
Fra venstre:
1. Karl Seip, kirkeminister
2. Nils Claus Ihlen, arbeidsminister
3. Gunnar Knudsen, statsminister
4. Lars Abrahamsen, handelsminister
5. Hans Konrad Foosnæs, landbruksminister
6. Wilhelm Christophersen, utenriksminister
7. Haakon Ditlef Lowzow, forsvarsminister
8. Johan Castberg, justisminister
Karl Seip (født 5. april 1850 i Kristiania, død 16. september 1909 på Lillehammer) var en norsk geistlig, pedagog og politiker (Venstre). Han var statsråd og sjef for Kirkedepartementet i Gunnar Knudsens første regjering 1908–09.
Han ble cand.theol. i 1873 og var lærer ved botsfengselet 1874–83. Han var sokneprest i Åfjord på Fosen 1883–90, ordfører samme sted 1885–90, sokneprest på Frosta 1890–98 og konstituert skoledirektør i Trondheim stift 1898–1908.
På Svalbard ble et fjell oppkalt etter ham: Seipfjellet; «Fjell med to topper 726 og 718 m mellom Orustdalen, Vestre Grønnfjordbreen og Dahlfonna, vest i Nordenskiöld Land.[5]
Teologisyn
Karl Seip var påvirket av grundtvigianismen og av Christopher Bruun og hans arbeid for folkevekking og folkeopplysning. Han var med i «mandagsforeningen» hvor han lærte Bjørnstjerne Bjørnson å kjenne og planla at Bjørnson skulle kjøpe gården Aulestad. Som prest var han interessert i folkehøyskolen og satte i gang en slik skole i Åfjord.[6] I sammenheng med hans interesse for grundtvigianismen stod hans interesse for sangen. Han utga (først sammen med Elling Holst, senere alene) En liten visebok for hjemmet. Denne viseboken kom i et opplag på 425 000 eksemplarer, senere under navnet Seips visebok for hjemmet[7]
Referanser
- ^ a b Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 1000[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Store norske leksikon, Store norske leksikon-ID Karl_Seip[Hentet fra Wikidata]
- ^ Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.begravdeioslo.no, besøkt 1. mai 2019[Hentet fra Wikidata]
- ^ Norsk Polarinstitutt, Polarmiljøsenteret, N-9296 Tromsø; http://npolar.no
- ^ Seip, K. (anonymt) 1886. Folkehøyskoletanken. Tale af en ung Student ved en Fest, der holdes for Professor L. Kr. Daa i Studentersamfunnets store sal (1871)
- ^ Seip, Karl. 1929 En liten visebok for hjemmet. Forlagt av Aschehoug & co Nygaard, Oslo
Eksterne lenker
- (en) Karl Seip – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata
- v
- d
- r