Kroksund
![Norges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg/22px-Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg.png)
![Kart](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,9,60.068333333333,10.297777777778,290x290.png?lang=local&domain=no.wikipedia.org&title=Kroksund&revid=24166530&groups=_ba7c4cc4ffa8e7beb8822520921039a584168ada)
Kroksund
60°04′06″N 10°17′52″Ø
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Kroksund-tb.jpg/250px-Kroksund-tb.jpg)
Kroksund er et smalt sund som forbinder Steinsfjorden med resten av Tyrifjorden. Det ligger i Hole kommune i Buskerud og har vært i bruk som sundsted siden jernalderen. Bryggekonstruksjoner fra da befinner seg under vann ved dagens bro og viser at det var fergetradisjoner der alt på den tiden. Selve sundstedet var opprinnelig en bondegård som lå på Gjesvalhalvøya. På motsatt side av sundet ligger Sundvollen og Krokskogen. Sundvollen het i tidligere tider Kroksundvoll og var trolig eng under sundstedet Kroksund.
Kroksund i gamle kilder
Oslobispen Jens Nilssøn nevner Kroksund på sin ferd over Krokskogen til Ringerike, tidlig i september 1594. I 1648 nevnes ei Marte Kroksund i tingbøkene. Hun ble anmeldt til stattholder Hannibal Sehested, fordi hun til stadighet skjenket folk fulle og skjelte dem ut når de ikke ville gi henne dobbelt betaling for å frakte dem over sundet. Dessuten skal hun ha stått i ledtog med både røvere, tyver og landløpere heter det. Marte var åpenbart sundmann, for det ble krevd at hennes kongelige bevilling som sådan skulle inndras. Tredve år seinere satt hun fortsatt i Kroksund, som enke, mens sønnene drev sundstedet, så kravet nådde nok ikke fram hos stattholderen.
Gamle Kroksund bro
Gamle Kroksund bro er en gråstenskonstruksjon som fortsatt står, men i 1968 (mens gamle E68 fortsatt passert over Ringerike) ble det anlagt ei ny to-felts veibru over den gamle.
Den aller første brua over Kroksundet sto ferdig i 1807 og må sees i sammenheng med byggingen av den bergenske kongevei mellom Lommedalen og Sundvollen. Kongeveien ble åpnet fram til Sundvollen i 1805, der det var sundsted. Arbeidene med å bygge ei bru over sundstedet ble startet av militære mannskaper i 1806, men de rakk bare å få østre fylling mellom Sundvollen og Sundøya ferdig, før krigen med Sverige satte en stopper for det videre arbeidet.
Den første brua var ei flytebru gjort av tømmer, med en lem midt på som kunne løftes slik at båttrafikken kunne passere sundet. Utpå 1850-tallet ble det gjort ei ny steinbru der, og denne står der fortsatt. Nå utgjør den imidlertid fundament for dagens to-feltsbru, som er bygget over den gamle brua. Steinbrua har sterkt hvelvet veibane og fungerer i dag som gang- og sykkelbru.
Kroksund i dag
I dag er Kroksund ei grend og et mindre tettsted, som for det meste er regulert og bebygget med villabebyggelse. Tettstedet hadde 325[1] innbyggere per 1. januar 2023. Kroksund ligger langs Europavei 16, rett vest av Sundvollen. E16 passerer over Kroksundet via Kroksund bru, som går mellom Sundøya og Slettøya i sundet. Ut til de to småøyene er det veifyllinger fra begge landsidene.
Våtmarksområdene rundt Kroksund inngår i Nordre Tyrifjorden våtmarkssystem, som er et ramsarområde, og er et viktig område for trekkfugler og overvintrende andefugler. Våtmarksområdene som ligger i direkte tilknytning til Kroksundet har imidlertid ikke ramsarstatus.
For å bedre vannkvaliteten i Steinsfjorden, som har et svært sårbart og stillestående økosystem, har Statens vegvesen laget en reguleringsplan for å erstatte disse med bruer. Planene er kostnadsberegnet til omkring 180 millioner kroner, men Norsk Ornitologisk Forening mener at det er høyst tvilsomt om vannkvaliteten i Steinsfjorden vil bli bedret gjennom tiltaket alene.[2]
- Utsyn over Ringerike i Buskerud fra Kongens utsikt 1965, med Holeveien (E16) over Kroksund bru, Sundøya og Slettøya i Kroksundet mellom Steinsfjorden og Tyrifjorden med Sundvollen foran.Foto: Nasjonalbibliotekets bildesamling
- Sundøya Fjordrestaurant på Sundøya 1965.Foto: Nasjonalbibliotekets bildesamling
Se også
Referanser
- v
- d
- r
Tettstedstatistikk fra 2000 til 2012 Statistisk sentralbyrå
|