Louis Gerhard De Geer
![Sveriges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ab/Svensk_flagg_1815.svg/22px-Svensk_flagg_1815.svg.png)
![Sveriges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Swedish_civil_ensign_%281844%E2%80%931905%29.svg/22px-Swedish_civil_ensign_%281844%E2%80%931905%29.svg.png)
![Rediger på Wikidata](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg/10px-OOjs_UI_icon_edit-ltr-progressive.svg.png)
Gerard De Geer[1]
Skånska Partiet (1883–1885)[1]
Centern (1885–1887)[1]
Svenska Akademien (1862–)[4][1][5]
Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund (1882–) (æresmedlem)
Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien (1859–) (æresmedlem)
Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg (1863–) (æresmedlem)
Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala (1883–) (æresmedlem)
Æresdoktor ved Lunds Universitet (1868)
Æresdoktor ved Uppsala universitet (1893)
En af rikets herrar (1858)
Storkorskommandør av Nordstjerneordenen (1858)
Storkors av St. Olavs Orden (1864)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Louis_De_Geer_%281818-1896%29_portraited_in_1884_by_Elis_Jacobson.jpg/250px-Louis_De_Geer_%281818-1896%29_portraited_in_1884_by_Elis_Jacobson.jpg)
Louis Gerard De Geer (født 18. juli 1818 på Finspång slott i Östergötlands län, Sverige, død 24. september 1896 på Hanaskogs slott i Skåne)[6] var en svensk friherre, liberal politiker og embetsmann.[7] Han var riksdagsmann 1853–1888, justitiestatsminister 1858–1870 og 1875–1876, justitieminister 1876–1879 samt Sveriges første statsminister 1876–1880. De Geer regnes som skaperen av riksdagsordningen som for en stor del gjaldt i Sverige fra slutten av 1800-tallet og frem til grunnlovsreformene på begynnelsen av 1970-tallet.
Hedersbetegnelse
Etter De Geers avgang som statsminister i 1880 stemte riksdagen igjennom at han skulle få hele statsministerlønnen (18 500 kroner) i pensjon, med begrunnelsen "För De Geers förtjänster om det allmänna".[7]
De Geer fikk en stor mengde hedersbetegnelser. I 1859 ble han æresmedlem i Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien, i 1862 ble han medlem av Svenska akademien (på stol 17 etter Anders Magnus Strinnholm) og av Kungliga Vetenskapsakademien samt i 1863 æresmedlem i Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg, i 1882 æresmedlem av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund og i 1883 av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala. 5. mai 1860 mottok han Serafimerordenen.[8]
Referanser
- ^ a b c d e f g h i Tvåkammar-riksdagen 1867–1970, oppført som De Geer af Finspång i Stockholm, Louis G, verkets språk svensk, Svenskt porträttarkiv sj9PGLAlnmUAAAAAABfMnQ, side(r) 75, bind 1, besøkt 28. mars 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ Svenskt biografiskt lexikon, «Louis G De Geer», Svensk biografisk leksikon-ID 17356[Hentet fra Wikidata]
- ^ Genealogics[Hentet fra Wikidata]
- ^ church death record, «Kviinge kyrkoarkiv, Död- och begravningsböcker, SE/LLA/13222/F I/2 (1895-1937), bildid: 00135555_00006, sida 3», side(r) 3, Nationell Arkiv Databas SE/LLA/13222/F I/2, «10,Sept,24,1,-,Louis De Geer, Friherre f.d. justitie..statsminister, en af de arton i Sv. Alademin m.m. Hanaskog...Lunginflammation»[Hentet fra Wikidata]
- ^ Svenska Akademin ledamotsregister de-geer-louis, besøkt 15. juli 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ Therm^enius. «Louis G De Geer» (svensk). Riksarkivet. Besøkt 15. desember 2016.
- ^ a b De Geer, 8. Louis Gerhard i Nordisk familjebok (2. utgave, 1907)
- ^ «Fick Sveriges finaste orden - Serafimerorden» (svensk). expressen.se. 11. februar 2004. Besøkt 15. desember 2016.
Eksterne lenker
- (en) Louis De Geer (1818-1896) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wikiquote: Louis De Geer (1818-1896) – sitater
- De Geer om politiske partier
- Hela selvbiografien Minnen (1892)
- De Geer, Louis i Herman Hofberg, Svenskt biografiskt handlexikon (2. utgave, 1906)
Forgjenger | Sveriges justitiestatsminister 1858–1870 | Etterfølger Axel Adlercreutz |
Forgjenger Anders Magnus Strinnholm | Svenska Akademien, Stol nr 17 1862–1896 | Etterfølger Pehr Ehrenheim |
Forgjenger Ludvig Theodor Almqvist | President för Svea hovrätt 1870–1880 | Etterfølger Karl Johan Berg |
Forgjenger Edvard Carleson | Sveriges justitiestatsminister 1875–1876 | Etterfølger Seg selv Sveriges statsminister Sveriges justitieminister |
Forgjenger Seg selv Sveriges justitiestatsminister | Sveriges statsminister 1876–1880 | Etterfølger |
Forgjenger Seg selv Sveriges justitiestatsminister | Sveriges justitieminister 1876–1879 | Etterfølger Ludvig Teodor Almqvist |
Forgjenger Første innehaver av embetet | Generaldirektör för Fångvårdsstyrelsen februar 1855–mai 1855 | Etterfølger Gustaf Fridolf Almquist |
Portal: Sverige