Midder
Midder | |||
---|---|---|---|
![]() Tuckerella sp. er et skadedyr på citrustrær | |||
Nomenklatur | |||
Acari Leach, 1817 | |||
Populærnavn | |||
Midder | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Leddyr | ||
Klasse | Edderkoppdyr | ||
Økologi | |||
Antall arter: | 45 000 | ||
Habitat: | Nesten alle habitater | ||
Utbredelse: | Hele verden | ||
Inndelt i | |||
|
Midder (Acari) eller miter er en underklasse av edderkoppdyr, og er blant de mest allsidige og suksessrike av alle virvelløse dyr. De finnes i en mengde habitater, men blir ofte ikke lagt merke til fordi de er så små. Mange lever fritt i jord eller vann, men det er også et stort antall parasitter på planter og dyr.
Planteparasittene inkluderer spinnmidder og gallmidder. Dyr er verter for flått, skabbmidd og hårsekkmidder. Den mest kjente plagsomme midden er vel likevel husstøvmidd.
Størrelsen varierer fra 0,1 mm, for eksempel de artene som bor i trakeene hos bier, til 30 mm hos flått. Alle midder legger egg som utvikler seg til en seksbeint larve. Deretter følger ett eller flere åttebeinte nymfestadier, før midden blir voksen.
I likhet med andre edderkoppdyr har voksne midder åtte bein. Et unntak er gallmiddene, som har fire bein. Hos alle midder er for- og bakkropp vokst sammen, så det ikke er noe tydelig skille mellom kroppsdelene.
Det er beskrevet 45 000 arter midd, men en tror at dette kanskje bare er fem prosent av det egentlige tallet på nålevende arter. I Norge er det funnet 810 arter. Middene var blant de første landdyr, og de eldste fossilene er fra tidlig devon, for nesten 400 millioner år siden.
Først i 1965 oppdaget man sengemidden, enda den har vært med oss i uminnelige tider. En vanlig madrass kan gi husrom til kanskje to millioner sengemidd, som forsyner seg av den sovendes avskallede hudflak. En utregning foretatt ved British Medical Entomology Center konkluderer med at ti prosent av vekten til en seks år gammel hodepute utgjøres av «avskallet hud, levende midd, død midd og middekskrementer».[1]
Systematisk inndeling
Det antas at middene har utviklet seg langs tre hovedlinjer. Systematikkerne har derfor fordelt dem på tre overordener:
- Midder (Acari)
- overorden Opilioacariformes er en primitiv gruppe, som omfatter bare én orden med én familie og 20 kjente arter.
- overorden Acariformes omfatter 300 familier og over 30 000 beskrevne arter.
- delgruppe Sarcoptiformes
- delgruppe Trombidiformes
- gallmidder
- spinnmidder
- vannmidder
- hårsekkmidd omfatter blant annet de store, røde jordmiddene (familien Trombididae), som er de middene en oftest legger merke til.
- hornmidder (Oribatida), som kryper rundt på bakken, mellom løvstrø, mellom lav, også oppe i trærne. De har et tykt, hardt skall og kan ligne på små biller. De fleste av artene er 0,3 – 1 mm lange, og de finnes i tettheter på flere tusen per kvadratmeter de fleste steder på landjorden.
- overorden Parasitiformes deles i tre ordener, 71 familier og over 10 000 arter. Kjente arter er rød hønsemidd og skogflått.
Referanser
- ^ Bill Bryson: En kort historie om nesten alt, forlaget Gyldendal, Oslo 2005, ISBN 82-05-33391-2
Eksterne lenker
- (en) midder – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen
- (en) midder i Encyclopedia of Life
- (no) midder hos Artsdatabanken
- (sv) midder hos Dyntaxa
- (en) midder hos Fauna Europaea
- (en) midder hos Fossilworks
- (en) midder hos ITIS
- (en) midder hos NCBI
- (en) Kategori:Acari – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
- Acari – detaljert informasjon på Wikispecies
- Tree of Life: Acari
Trombidium holosericeum