Operasjon Gotisk Slange
Operasjon Gotisk Slange | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Et amerikansk kompani fra 3. bataljon i Somalia | |||||||
| |||||||
Stridende parter | |||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | ||||||
Kommandanter og ledere | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Styrker | |||||||
Rundt 600 | Rundt 20,000 | ||||||
Tap | |||||||
18 drept 91 skadet 1 fanget | 1,000+ drept 3-4,000 skadet 2 fanget |
Operasjon Gotisk Slange var navnet på en amerikansk-ledet FN-operasjon som fant sted i Somalia høsten 1993. Hovedmålet var å fange den somaliske krigsherren Mohamed Farrah Aidid og hans nærmeste medarbeidere.[2] Operasjonen fant sted fra august til oktober 1993 og ble planlagt av general William F. Garrison.[2] Operasjonen mislyktes med å fange Aidid.[1]
Sentralt i operasjonen var en plan som gikk ut på at rundt 75 US Rangers skulle rykke inn i Mogadishu med fire Black Hawk-helikoptre.[2] Samtidig skulle over 40 Delta Force-soldater storme en bygning de mente klanmedlemmer av Aidid befant seg, og bringe dem tilbake til militærbasen like utenfor byen.[2] Situasjonen kom imidlertid ut av kontroll da de amerikanske spesialstyrkene ankom Mogadishu - og USA havnet etterhvert i den største gatekampen siden Vietnamkrigen.[2] Flere Black Hawk-helikoptre ble skutt ned og operasjonen forvandlet seg til en desperat kamp for å redde de overlevende helikoptermannskapet og soldatene på bakken.[2]
18 amerikanske soldater og over 500 somaliere ble drept i kampene.[2] Operasjonen ble ansett som en fiasko, både av amerikanske medier og av den amerikanske opinionen.[2]
Kampene i Mogadishu ble i 1999 nøye skildret i boka Black Hawk Down: A Story of a Modern War, skrevet av den amerikanske journalisten Mark Bowden. Denne ble i 2002 filmatisert av Ridley Scott som Black Hawk Down.
Utfall
Operasjonen Gotisk Slange ble avsluttet uten at det ønskede resultat ble oppnådd, å anholde Aidid.[1] Aidid hevdet at han befant seg i Mogadishu hele tiden mens operasjonen pågikk.[1] Militæraksjonene i Somalia og målet om å fange Aidid skal ha bidratt til å skjerpe frontene mellom FN og de amerikanske styrkene på den ene siden, og de somaliske innbyggerne på den andre siden.[3] Den amerikanske generalen Jonathan Howe kjørte en konfronterende stil og trykket blant annet plakater der han lovte belønning på $25 000 dollar for Aidid.[3] Den konfronterende linjen førte til at selv fiender av Aidid sluttet seg til ham.[3]
Våren 1995 ble det mislykkede FN-engasjementet i Somalia avsluttet.[4] Årsaken til at oppdraget ikke lyktes hadde flere årsaker. En av årsakene var at de som hadde ansvaret hadde satt seg for lite inn i hvordan det somaliske samfunnet fungerte.[4] Motsetning mellom den militære, humanitære og politiske tenkemåten var også åpenbar og bidro til å komplisere aksjonen.[4]
Bakgrunn
Etter år med borgerkrig i Somalia besluttet FN i januar 1992 å utplassere observatører i landet. Da dette ikke var nok til å sikre freden, besluttet FN å sende inn fredsbevarende styrker for å få slutt på krigen og sikre nødhjelpsforsyningene til det sultrammede landet. USA bidro til operasjonen. Styrken fikk et fredsopprettende mandat. Sommeren 1993 kom det til kamp mellom den lokale krigsherren Mohammed Farah Aidid og pakistanske FN-soldater. FN-styrken startet derfor en klappjakt på Aidid med amerikanske soldater i spissen.[2]
Se også
- Slaget om Mogadishu
- UNOSOM II
Referanser
- ^ a b c d Aftenposten - Forsonlig Aidid frigir FN-soldater (15.10.1993, s.9)
«Jeg var i Mogadishu hele tiden. De fant meg aldri, sier Aidid. FNs talsmann, major David Stockwell, sa at FN nå har avsluttet letingen etter Aidid.» - ^ a b c d e f g h i Dagbladet - DOKUMENTAREN Filmrapport fra krigshelvete (17.3.2002)
- ^ a b c Aftenposten - FNs feilslåtte innblanding (23.2.1995, s.8)
- ^ a b c Aftenposten - FNs lærdom av aksjonen (4. mars 1995, s.7) «FNs mislykkede Somalia-aksjon er historie.»