Pearl index
Pearl index er et mål på hvor effektiv en prevensjonsmetode er. Pearl index oppgis i prosent, og noe forenklet kan Pearl index fremstilles slik: Dersom 100 kvinner bruker samme prevensjonsmetode i et år, tilsvarer Pearl index antallet kvinner som blir gravide, til tross for bruk av prevensjonsmetoden.
Beregning
I kliniske studier er det to måter å beregne Pearl index på:
- Antall svangerskap i studien dividert på antall måneder eksponert multiplisert med 1200
- Antall svangerskap i studien dividert på antall menstruasjonssykluser i studien multiplisert med 1300 (gjennomsnittlig 13 sykluser per år)
Vanligvis oppgis to Pearl indexer for hver prevensjonsmetode:
- Faktisk bruk Pearl index: Inkluderer alle svangerskap i studien og eksponerte måneder (eller sykluser)
- Perfekt bruk Pearl index: Inkluderer bare svangerskap som er oppstått ved korrekt og konsistent bruk av metoden, og bare måneder eller sykluser hvor metoden ble brukt riktig.
Eksempler på Pearl index
Methode | Pearl-Index (Tallet forteller hvor mange kvinner pr. 100 kvinner som blir gravide i løpet av et år med den aktuelle prevensjonsmetoden. Høy verdi = mer usikker) |
---|---|
Ingen prevensjon | ca. 85 |
Sikre perioder | 15–35[1] |
Avbrutt samleie | ca. 10–38 |
Kjemiske prevensjonsmetoder | 5–21 |
Kondom | 2–12[2] 7–14[3] ifølge nyere kilder. En grunn til dårligere resultater er endret sammensetning av kondombrukere etter aids-epidemien. |
Pessar | ca. 6-12,1 |
Temperaturmetode | ca. 2 |
Minipille | 0,5–3[4] |
P-pille (Monofasisk) | 0,1–7,6[4] |
P-pille, sekvenspreparat | 0,2–0,7 |
P-plaster | 0,88[4] |
P-sprøyte | 0,2–0,5[4] |
P-ring | 0,4–1,7 |
Kobberspiral | 0,05–3[4] |
Progestinimplantat (Overarm) | 0,1[4] |
Sterilisering | nesten 0 |
Kritikk
Pearl index beregnes som regel ut fra bruk i kontrollerte studier med veldefinerte populasjoner. Den er derfor ikke direkte overførbar til den virkelige verden, hvor brukerne har langt større variasjon i demografiske og kulturelle forhold som kan påvirke bruken av en prevensjonsmetode.
Pearl index forutsetter at feilraten til prevensjonsmetoden er konstant, men i virkeligheten vil den være høyest i starten fordi de mest fertile vil feile tidligst. Kliniske utprøvninger av lang varighet vil dermed resultere i lavere Pearl index enn korte studier.
Et annet moment er at at Pearl index bare sier noe om frekvensen tilfeldig uønsket graviditet, mens andre relevante faktorer ikke inngår i bregningen. Eksempler er misfornøydhet med metoden, forsøk på å bli gravid, bivirkninger og frafall i studiene.
Det er en vanlig misforståelse at den teoretisk høyeste Pearl index er 100%. Dersom alle kvinnene i en studie ble gravide i løpet av den første måneden, vil Pearl index bli 1200 eller 1300. Pearl index er bare nøyaktig som statistisk estimat av årlig risiko for å bli gravid dersom svangerskapsraten i studien er lav.
Referanser
- ^ Arbeitsgemeinschaft der Wissenschaftlichen Medizinischen Fachgesellschaften (AWMF): Leitlinien der Deutschen Gesellschaft für Gynäkologie und Geburtshilfe (DGGG), siehe Online Arkivert 31. desember 2006 hos Wayback Machine.
- ^ Leitlinien der Deutschen Gesellschaft für Gynäkologie und Geburtshilfe, siehe hier Arkivert 31. desember 2006 hos Wayback Machine.
- ^ Pfleidere/Breckwoldt/Martius, Gynäkologie und Geburtshilfe, 3. Aufl. 2001
- ^ a b c d e f pro familia: Pearl Index Arkivert 4. november 2006 hos Wayback Machine.
- v
- d
- r
![Helsenotis](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Asclepius_staff.svg/33px-Asclepius_staff.svg.png)