Pergola (løvgang)
Veggmontert pergola
For den italienske byen, se Pergola (italiensk by).
En pergola (fra italiensk) er en løvgang dannet av doble rader med frittstående vegetasjon og slyngplanter med rikt løvverk. Det er tradisjonelt en utendørs del av en hage som gir skygge over gangveg.
En pergola var ofte bygget i treverk, og hovedpoenget var å bygge inn gangstier og ha noe som slyngplantene kunne feste seg til. Ordet pergola omfatter i dag langt flere bruksområder enn kun et plante-oppheng.
Pergola i dag
Opprinnelig ment som et klatrehjelpemiddel og som en skjev struktur på samme måte som et espalier, tjener den ofte også til å fremheve og strukturere offentlige eller private utendørsanlegg som en frittstående struktur eller som en pergola gangvei. Den brukes ofte for å avgrense en terrasse. Noen ganger er noen av sidene laget vindtette med tre eller screens. Vertikale rangkonstruksjoner blir oftere referert til som rangstillaser, rangbuer eller espalier. En rosebue kan sees på som en liten pergola. Svært store eller lange versjoner kan finnes i offentlige parker - laget ofte av naturstein, metall eller klinker.
Opprinnelig var pergolaen for det meste laget av tre, men nå brukes også plast og metall. En murvegg, en enkelt avlang stein (monolitpergola) og trestøtter eller en metallstøttestruktur kan tjene som stolpemateriale. Det er viktig å feste pergolastolpene godt for å unngå at pergolaen blåses over.
Å bygge en pergola som ikke er helt tettet er som oftest ikke søknadspliktig Norge.
Se også
- Anneks (bygning)
- Tilbygg, en bygningsdel som utvider et eksisterende bygg ved å utvide bygningens grunnareal