Sadi Carnot
Sadi Carnot | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 1. juni 1796[1][2][3][4]![]() Paris | ||
Død | 24. aug. 1832[1][2][3][4]![]() Paris | ||
Beskjeftigelse | Matematiker, fysiker, militæringeniør, ingeniør ![]() | ||
Utdannet ved | École polytechnique Conservatoire national des arts et métiers Lycée Condorcet Lycée Charlemagne | ||
Doktorgrads- veileder | Siméon Denis Poisson | ||
Far | Lazare Carnot | ||
Søsken | Hippolyte Carnot | ||
Nasjonalitet | Frankrike | ||
Gravlagt | Cimetière ancien d'Ivry-sur-Seine | ||
Våpenskjold | |||
![]() | |||
Sadi Carnot på Commons |
Nicolas Léonard Sadi Carnot (født 1. juni 1796 i Paris, død 24. august 1832 samme sted) var en fransk fysiker som skrev om prinsippene for termodynamikkens andre lov i en avhandling om varmekraftmaskiner.
Sadi Carnot var sønn av Lazare Carnot. Han var offiser i den franske hæren.
I 1824 utga han Réflexions sur la puissance motrice du feu hvor han prøvde å forklare hvordan man får mest mulig arbeid ut av en varmekraftmaskin, som for eksempel en dampmaskin, fra en gitt mengde varme, for eksempel fra en gitt mengde brennende kull. Ingeniører på hans tid hadde prøvd forskjellige mekaniske måter for å øke mengden arbeid fra motorer.
Carnot hevdet – korrekt – at alt som betød noe, etter å ha fjernet tap som friksjon og varmetap, var å maksimere forskjellen mellom varmekilden og varmesluket. Se Carnot-prosess. Avhandlingen hans kan regnes som starten på moderne termodynamikk.[trenger referanse]
Han døde under koleraepidemien som herjet i Paris.[trenger referanse]
Marie François Sadi Carnot var en nevø til Nicolas Léonard Sadi Carnot og var president i Frankrike 1887 - 1894.
Referanser
- ^ a b Autorités BnF, data.bnf.fr, besøkt 10. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 10838[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Proleksis Encyclopedia, Proleksis enciklopedija-ID 14564[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Gran Enciclopèdia Catalana, Gran Enciclopèdia Catalana-ID 0015210[Hentet fra Wikidata]