Snarøya
Snarøya | |||
---|---|---|---|
![]() Snarøykilen, ut mot Oslofjorden. Foto: Jan Fredrik Breivik | |||
Land | ![]() | ||
Kommune | Bærum | ||
![]() Snarøya 59°52′44″N 10°36′29″Ø | |||
Snarøya på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Snar%C3%B8ykilen.jpg/250px-Snar%C3%B8ykilen.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Snar%C3%B8ya_17-mai.jpg/250px-Snar%C3%B8ya_17-mai.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Snar%C3%B8ya_skole_17._mai_2011.jpg/250px-Snar%C3%B8ya_skole_17._mai_2011.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/31_Snar%C3%B8ya.jpg/250px-31_Snar%C3%B8ya.jpg)
Snarøya (tidligere: Snarøen) er en halvøy i indre Oslofjord i Bærum kommune i Akershus. Til Snarøya regnes nå Halden og Langodden, og grensen går mellom det nye Fornebu og det som tidligere het Rolfsøya. Navnet kan komme fra snar (kratt, småskog) eller at det er en snarvei over isen og inn til middelalderens Oslo.[trenger referanse]
Historie
På 1500-tallet var den en øy, begrenset av det som i dag er Snarøykilen og Hundsundet, opprinnelig sundet mellom Snarøya og fastlandet, som senere er blitt fylt igjen.
På 1600-tallet nevnes Snarøen gård i skrevne kilder som kronens gård med Jon Snarøen som bruker av gården fra 1612 til 1640. Teologen Christian Kølle eide gården mellom 1770 og 1803. Han ble bonde og drev ved siden av gårdsdriften også pensjonatskole for gutter fra høyere sosiale lag.
Valentin Fürst kjøpte gården i 1867 og anla Snarøen Høvleri (Snarøen Bruk)[1] Dette sagbruket var i virksomhet til 1907, og tomtene ble deretter utparsellert til særlig hyttetomter. I 1923 ble gården kjøpt av visekonsulen, maleren og senere møbelsnekkeren Mario Caprino, og den har vært i denne familiens eie siden. Sønnen Ivo Caprinos filmstudio ble oppført i to byggetrinn, i 1952 og 1962.
I dag
Senere har Snarøya blitt et tett bebygget strøk, i hovedsak med boliger og rekkehus, med innslag av boligblokker på Rolfstangen fra tidlig i 1950-årene, samt nyere blokkbebyggelse. Snarøya har mange populære badeplasser, blant andre Rolfstangen og Halden Brygge. Like utenfor fastlandet på Snarøya ligger Vassholmene. Ytre Vassholmen har naturreservat på sydspissen, og friområde med utleiehytte tilknyttet Kystleden og brygger for allmennheten. Indre Vassholmen er boligområde med om lag 20 fastboende, og har ingen offentlige brygger. Snarøya er også endeholdeplass for buss 31 (Snarøya – Grorud T).
Snarøya har i dag tre skoler[når?], to barneskoler og en ungdomsskole. Barneskolen, Snarøya skole, skulle stå ferdig i 1956, men på grunn av forskjellige vanskeligheter kunne ikke skolen tas i bruk før 1958.[2] Skolen har i dag ca. 400 elever.[3] Ungdomsskolen, Hundsund grendesenter, ble tatt i bruk i 2008 og har ca. 230 elever.[4]
Galleri
- Ungdomsskolen på Hundsund grendesenter.Foto: Kjetil Ree
- Fotballbanene på Hundsund grendesenter.Foto: Kjetil Ree
- Snarøya kirke.Foto: Helge Høifødt
- Dagligvarebutikken Meny Snarøya.Foto: Kjetil Ree
- Snarøyveien en sen kveld.Foto: Jan Fredrik Breivik
- Snarøya kirke fra baksiden.Foto: Helge Høifødt
-
Referanser
- ^ Liv Frøysaa Moe – Bærum kommune. «Snarøen Hovedgård». snaroenvel.no. Arkivert fra originalen 19. oktober 2013. Besøkt 30. november 2012.
- ^ Arnljot Eggen (1960). «Snarøya skole etter brukstiden». Snarøya, før og nå. Asker og Bærums Budstikkes trykkeri. s. 128. [Man håpet at skolen skulle være ferdig til november 1956, men på grunn av forskjellige vanskeligheter, kunne den ikke tas i bruk før 15. januar 1958]
- ^ ableksikon.no (5. januar 2011). «Snarøya skole». Asker og Bærums Budstikke. Besøkt 7. mai 2011. [død lenke]
- ^ «Ungdomsskolen». HUGS.no. Arkivert fra originalen 28. august 2009. Besøkt 8. mai 2011.
Eksterne lenker
- Bærum kommunes omtale av Snarøya hovedgård som månedens kulturminne mars 2008[død lenke]
- Historiske turtips på Snarøya
- v
- d
- r