Sosialistisk kor
Et sosialistisk kor, eller Sos-Kor, er et sangkor der repertoaret har en sosialistisk profil.[1] Noen av korene har vært medlemsorganisasjoner støttet via Sosialistisk opplysningsforbund.[2][3]
Sosialistiske kor i Norge (utvalg)
I Norge var Sosialistisk opplysningsforbund (SO) en pådriver for å starte sosialistiske kor som ledd i «kulturkampen på den norske venstrefløyen»; forbundet skrev følgende i en bok utgitt i 1977:
Ei hovudoppgåve for SO er å sørge for ideologisk og poltitisk skolering i marxistisk teori og analyse. Derfor gir SO ut ei rekke publikasjonar, m.a. denne grunnboka i politisk organisering. [---] Men SO prøver også å reise kulturkampen i sin fulle bredde på den norske venstrefløyen. Viktige tiltak er å starte kor, musikk-grupper, få i gang teaterarbeid osb. Sosialistisk kulturkamp er noko meir enn å dyrke den borgerlege fin-kulturen. Det er m.a. å gjenreise arbeidarklassen sin eigen kultur, slik den dels blømde i mellomkrigstida. Her ligg ei stor oppgåve for SO.[4]
I boka 50 grader av rødt av Alf Skjeseth og Ivar Sekne, blir det hevdet at Sosialistisk kor flere steder i landet ble dannet som alternativ til de «røde» korene. De «sosialistiske» korene hadde sitt tyngdepunkt i og rundt SV i Oslo. De «røde» korene var formelt upolitiske, men reelt knyttet til ml-bevegelsen.[5]
Alta
Sosialistisk kor i Alta er registrert Norges kulturkalender 1987/88.[6]
Bergen
I 1980 urfremførte Sosialistisk Kor i Bergen bestillingsverket Reisen til landet «Ingen steder» : et Syngespill om utopier, som var komponert av Guttorm Guttormsen med tekst av Christer Persson, med støtte fra Norsk kulturråd, Det norske komponistfond og Rikskonsertene.[7]
Bodø
I november 1979 ble Halvdan Sivertsen engasjert som dirigent for Sosialistisk kor i Bodø.[8]
Bærum
I perioden 1975–1980 leide Sosialist Kor Bærum øvingslokaler på Forbundssenteret Haugtun.[9]
Finnsnes
Sosialistisk kor på Finnsnes er registrert i Norges kulturkalender 1987/88.[6]
Harstad
Sosialistisk kor i Harstad er registrert Norges kulturkalender 1987/88.[6]
Oslo
Sos-Kor i Oslo ble etablert i 1975, det vil si samme år som koret i Trondheim. Oslo-koret bestod av rundt 60 sangere, og deres signaturverk ble korverket som ble komponert rundt den chilenske dikteren Pablo Nerudas diktsyklus Canto General fra 1944. I 2004 satte Sos-Kor i Oslo opp Bertolt Brechts Forandre verden, den trenger det – Brecht i vår tid, med tekster av Kurt Weill og Hanns Eisler. Dirigent var Per Arne Olsen.[trenger referanse]
I Oslo fant man også «Vestkanten Sosialistiske Kor», som ble etablert i 1979 og nedlagt 28. mars 2009.[trenger referanse] Gerd-Liv Valla skriver at hun sang i dette koret i 1985.[10]
Sosialistisk kor i Oslo fremførte i 1984 i Trondheim, musikkspillet Glassberget komponert av Tor Halmrast, etter Tor-Åge Bringsværds skuespill med samme tittel. Musikkspillet ble kalt kopra, da det var en blanding av korverk og opera.[11]
Sandnes
SJOKK – Sosialistisk kor er et blandakor i Sandnes og Jæren som oppgir å ha «som formål å fremme sosialistiske idéer gjennom sang og musikk. Koret ble stiftet i 1981 av sangglade, entusiastiske sosialister». [12]
Stavanger
Et sosialistisk kor er i 1983 registrert i verket Musikken og vi.[13]
Sør-Varanger
Sosialistisk Kor i Sør-Varanger ga i 1980 ut LP-en Vi vil tænde.[14] Det var siden registrert Norges kulturkalender 1987/88.[15]
Tromsø
Tromsø Sosialistiske kor eksisterte i perioden 1978–1997.[16]
Trondheim
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Sosialistisk_Kor_i_Trondheim_%282018%29.jpg/250px-Sosialistisk_Kor_i_Trondheim_%282018%29.jpg)
I Trondheim ble Sos-Kor (rundt 30 sangere) etablert i 1975.[17] og har blant annet utgitt I all vår nakenhet med tekster av Arild Nyquist og Lars Martin Myhre (1998), medvirket på Arild Nyquists I sans og samling (1999) [18], samt med sin dirigent Tone Åse på 1990-tallet i større grad forsøkt et improvisatorisk uttrykk.[trenger referanse] I 1987 medvirket dette koret i innspillingen av Henning Sommerros verk Bless you forever my darling.[19]
Koret ble nedlagt i 2022.
Se også
Referanser
- ^ «Under dusken (trykt utg.) : studentavisa i Trondheim. 1978 Nr. 10». www.nb.no. Besøkt 24. april 2024. «Sosialistisk kor i Tr.heim er ett av 10-20 kor i Norge som kaller seg sosialistisk.»
- ^ Kunnskapsdepartementet (12. september 2007). «NOU 2007: 11». Regjeringen.no. Besøkt 25. april 2024.
- ^ «(PDF) Tildelingsliste norsk kulturfond 2012». dokumen.tips (norsk). Besøkt 25. april 2024.
- ^ Det Sosialistiske partiet. Sosialistisk opplysningsforbund. 1977. s. 114. ISBN 8256500166.
- ^ Skjeseth, Alf | Sekne, Ivar (2022). «50 grader av rødt : fra Oslo rødt kor til Koret Oslo Ø 1972-2022». www.nb.no. Besøkt 26. april 2024.
- ^ a b c «Norges kulturkalender 1987/88 : en oversikt over norsk kulturforvaltning og kulturliv». www.nb.no. Besøkt 26. april 2024.
- ^ Bestillingsverk 1965-1982 : oversikt over bestillingsverk støttet av Norsk kulturråd, Det norske komponistfond og Rikskonsertene. Norsk kulturråd. 1983. s. 13.
- ^ Stemland, Tore (1999). Bodøs pop og rock 1952-99. Requiem Production. ISBN 8299538300.
- ^ 5 år med Forbundssenteret Haugtun. Forbundssenteret Haugtun. 1980. s. 11.
- ^ «Gerd-Liv Valla: Gi meg de brennende hjerter by Cappelen Damm AS - Issuu». issuu.com (engelsk). 19. november 2012. Besøkt 25. april 2024.
- ^ «Under dusken (trykt utg.) : studentavisa i Trondheim. 1984 Nr. 14». www.nb.no. Besøkt 26. april 2024.
- ^ «SJOKK - Sosialistisk kor». kor.no. Norges Korforbund. Besøkt 25. april 2024.
- ^ Ella Arntsen (red.) (1983). «Musikken og vi. 3 : Musikkliv i Norge». www.nb.no. Besøkt 26. april 2024.
- ^ Bruusgaard, Jan; Halvorsen, Jon Tore (1981). Bibliografi over blader og aviser på venstresida og innen motkulturen i Norge 1969-1980. Forlaget Sabotasje. s. 133.
- ^ «Norges kulturkalender 1987/88 : en oversikt over norsk kulturforvaltning og kulturliv». www.nb.no. Besøkt 26. april 2024.
- ^ «TROMSØ SOSIALISTISK KOR». Norskefirma.no. Besøkt 25. april 2024.
- ^ Knut Kjelstadli. «Arbeid og klasse : historiske perspektiver». www.nb.no. s. 144. Besøkt 26. april 2024.
- ^ «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 16. mai 2022. Besøkt 25. april 2024.
- ^ Arild Hoksnes (1992). «Samtale med Sommerro». www.nb.no. Marcus Forlag. s. 140. Besøkt 24. april 2024.