Stabekk stasjon
![Norges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg/22px-Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg.png)
L1L2
R21
![Stabekk stasjon ligger i Akershus](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/Norway_Akershus_adm_location_map.svg/240px-Norway_Akershus_adm_location_map.svg.png)
![Stabekk stasjon](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Aiga_railtransportation_25.svg/5px-Aiga_railtransportation_25.svg.png)
![Kart](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,12,59.908055555556,10.607222222222,290x290.png?lang=local&domain=no.wikipedia.org&title=Stabekk_stasjon&revid=24116106&groups=_279160ca0e7070b2490032f0d4aa09a8aacce717)
Stabekk stasjon
59°54′29″N 10°36′26″Ø
Stabekk stasjon ble åpnet i 1884 og ligger 8,9 km fra Oslo langs Drammenbanen på Stabekk i Bærum.
Grunnet vendemulighet på Høvik, fungerer Stabekk stasjon som start- og endestasjon for Flytoget linje FLY2, linje L2 Ski og linje R21 Moss. I tillegg betjenes stasjonen av linje L1 mot Lillestrøm og Asker (- Spikkestad).
Historie
Jernbanen har en historisk relevant påvirkning på Stabekk-området. Området ble i hovedsak bygget ut i forbindelse med anleggelse av Drammenbanen i 1870–72, ved at jernbanen kjøpte opp tomter fra de omkringliggende gårdene til banetraseen og senere utparsellerte disse til jernbanens ansatte da trasevalget var klart. Særlig tomtene langt fra stoppestedene var billige. Jernbanen skapte muligheter for boligbygging i området da det på denne måten ble knyttet kommunikasjonsmessig nærmere til Oslo.
Selve Stabekk stasjon ble åpnet i 1884. Det var først et enkelt stoppested med ekspedisjonsbygning. I 1902 ble en ny stasjonsbygning tegnet av arkitekt Paul Armin Due innviet.
Jernbanen førte også etter hvert til en senterbebyggelse med butikker, postkontor, lege, tannlege og andre servicetilbud.
Stasjonen var stengt fra april 2014 til desember 2015.[1][2][3] I den perioden ble det en omfattende oppgradering, blant annet for å gi stasjonen en universell utforming.[4]
Bildegalleri
- Gammelt postkort med bilde av Stabekk stasjon. Postkortet inngår i Nasjonalbibliotekets samlinger.
- Stabekk stasjon sett fra jernbanesporet, fotografert i 2006Foto: Punkmorten
- Stabekk stasjon fotografert i 2015Foto: bjoertvedt
Referanser
- ^ NRK Østlandssendingen 7. oktober 2011. Drammenbanen langtidsstenges. Besøkt 3. februar 2017.
- ^ Norconsult nyheter. Høvik og Stabekk togstasjoner åpnet. Besøkt 3. februar 2017.
- ^ Budstikka, 12. oktober 2015.
- ^ Bane NOR. «Stabekk» (norsk). Arkivert fra originalen 9. november 2017. Besøkt 29. juni 2017.
Litteratur
- Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar/Oslo: Norsk Jernbaneklubb/Norsk Jernbanemuseum. s. 192–193. ISBN 82-90286-28-7.
- Aasmund Dahl, red. (1988). NSBs bygningsregistrering: Drammen distrikt: Drammenbanen. NSB Arkitektkontoret. s. 101–126.
Eksterne lenker
- (no) Bane NORs informasjonsside om Stabekk stasjon
- (no) Stabekk stasjon i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
- (no) Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase: Drammenbanen
- (no) Stabekk stasjon på Togkart
Forrige stasjon | ![]() | Neste stasjon | ||
---|---|---|---|---|
nedlagt: Strand | Drammenbanen | nedlagt: Myra | ||
Regionaltrafikk | ||||
Endestasjon | FLY2 | Stabekk - Oslo S - Oslo Lufthavn | ||
Lokaltrafikk | ||||
L1 | Spikkestad - Oslo S - Lillestrøm | |||
Endestasjon | L2 | Stabekk - Skøyen - Oslo S - Ski |
- v
- d
- r
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Flag_of_Norway.svg/22px-Flag_of_Norway.svg.png)
- Spikkestad
- Røyken
- Heggedal
- Gullhella
- Bondivann
- Asker
- Høn
- Vakås
- Hvalstad
- Billingstad
- Slependen
- Sandvika
- Blommenholm
- Høvik
- Stabekk
- Lysaker
- Skøyen
- Nationaltheatret
- Oslo S
- Bryn
- Alna
- Nyland
- Grorud
- Haugenstua
- Høybråten
- Lørenskog
- Hanaborg
- Fjellhamar
- Strømmen
- Sagdalen
- Lillestrøm
- Baner: Spikkestadlinjen
- Drammenbanen
- Hovedbanen
- Operatør: Vy
- Materiell: Type 72
- Type 69 (enkelte avganger)