Tomas Lindahl
Tomas Lindahl | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Tomas Robert Lindahl 28. jan. 1938[1][2][3] ![]() Stockholm | ||
Beskjeftigelse | Biolog, genetiker, kjemiker, lege ![]() | ||
Akademisk grad | Professor | ||
Utdannet ved | Karolinska Institutet (1985–1990) (studieretning: kjemi, akademisk grad: ph.d.)[4] Uppsala universitet[4] | ||
Nasjonalitet | Sverige | ||
Medlem av | 6 oppføringer Royal Society (1988–) Det Norske Videnskaps-Akademi Kungliga Vetenskapsakademien Academia Europaea (1989–) (tilknytning: AE section Biochemistry and molecular biology)[5] National Academy of Sciences (2018–) (Foreign Associate of the National Academy of Sciences) American Association for Cancer Research[6] | ||
Utmerkelser | 12 oppføringer Fellow of the Royal Society[7] Copleymedaljen (2010)[8] Royal Medal (2007) Nobelprisen i kjemi (2015) (sammen med: Paul L. Modrich, Aziz Sançar)[9][10] EMBO-medlemskap Prix international de l’INSERM (2008) (neste: Nora Volkow, forrige: Mina Bissell)[11] Æresdoktor ved Göteborgs Universitet Croonian Medal and Lecture (1996) Fellow of the Academy of Medical Sciences Fellow of the AACR Academy (2017) Kongens medalje Fellow of the AAAS (2017)[12] | ||
Arbeidssted | Göteborgs universitet Linköpings universitet Francis Crick Institute[13] | ||
Fagfelt | Kjemi, DNA-reparasjon | ||
Tomas Lindahl på Commons |
Tomas Robert Lindahl (født 28. januar 1938) er en svensk forsker med kreftforskning som spesialfelt.[14][15][16][17][18][19][20][21][22] I 2015 ble han tildelt Nobelprisen i kjemi sammen med den amerikanske biokjemikeren Paul L. Modrich og den tyrkiske biokjemikeren Aziz Sancar for mekanistiske stuider av DNA-reparasjon..[23][24] Han mottok også Copleymedaljen i 2010.
Referanser
- ^ Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Tomas-Lindahl, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Munzinger Personen, Munzinger IBA 00000030512, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, Brockhaus Online-Enzyklopädie-id lindahl-tomas, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b LinkedIn, LinkedIn personlig profil-ID tomas-lindahl-35b10526, besøkt 23. desember 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.ae-info.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.aacr.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ royalsociety.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ Royal Society, «Award winners : Copley Medal», verkets språk engelsk, besøkt 30. desember 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nobelprize.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nobelprize.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Tomas Lindahl, Prix Etranger 2008 / Histoire de l'Inserm», besøkt 6. februar 2018[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.aaas.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.crick.ac.uk[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gerken, T. is; Girard, C. A.; Tung, Y. -C. L.; Webby, C. J.; Saudek, V.; Hewitson, K. S.; Yeo, G. S. H.; McDonough, M. A.; Cunliffe, S.; McNeill, L. A.; Galvanovskis, J.; Rorsman, P.; Robins, P.; Prieur, X.; Coll, A. P.; Ma, M.; Jovanovic, Z.; Farooqi, I. S.; Sedgwick, B.; Barroso, I.; Lindahl, T.; Ponting, C. P.; Ashcroft, F. M.; O'Rahilly, S.; Schofield, C. J. (2007). «The Obesity-Associated FTO Gene Encodes a 2-Oxoglutarate-Dependent Nucleic Acid Demethylase». Science. 318 (5855): 1469–1472. PMC 2668859
. PMID 17991826. doi:10.1126/science.1151710.
- ^ Publikasjoner av Tomas Lindahl indeksert av Scopus' bibliografiske database.
- ^ Lindahl, T. (1993). «Instability and decay of the primary structure of DNA». Nature. 362 (6422): 709–15. PMID 8469282. doi:10.1038/362709a0.
- ^ Wood, R. D. (2001). «Human DNA Repair Genes». Science. 291 (5507): 1284–9. PMID 11181991. doi:10.1126/science.1056154.
- ^ Satoh, M. S.; Lindahl, T. (1992). «Role of poly(ADP-ribose) formation in DNA repair». Nature. 356 (6367): 356. doi:10.1038/356356a0.
- ^ Trewick, S. C.; Henshaw, T. F.; Hausinger, R. P.; Lindahl, T; Sedgwick, B (2002). «Oxidative demethylation by Escherichia coli AlkB directly reverts DNA base damage». Nature. 419 (6903): 174–8. PMID 12226667. doi:10.1038/nature00908.
- ^ Barnes, D. E.; Lindahl, T (2004). «Repair and genetic consequences of endogenous DNA base damage in mammalian cells». Annual Review of Genetics. 38: 445–76. PMID 15568983. doi:10.1146/annurev.genet.38.072902.092448.
- ^ Yang, Y. G.; Lindahl, T; Barnes, D. E. (2007). «Trex1 exonuclease degrades ssDNA to prevent chronic checkpoint activation and autoimmune disease». Cell. 131 (5): 873–86. PMID 18045533. doi:10.1016/j.cell.2007.10.017.
- ^ Crow, Y. J.; Hayward, B. E.; Parmar, R; Robins, P; Leitch, A; Ali, M; Black, D. N.; Van Bokhoven, H; Brunner, H. G.; Hamel, B. C.; Corry, P. C.; Cowan, F. M.; Frints, S. G.; Klepper, J; Livingston, J. H.; Lynch, S. A.; Massey, R. F.; Meritet, J. F.; Michaud, J. L.; Ponsot, G; Voit, T; Lebon, P; Bonthron, D. T.; Jackson, A. P.; Barnes, D. E.; Lindahl, T (2006). «Mutations in the gene encoding the 3'-5' DNA exonuclease TREX1 cause Aicardi-Goutières syndrome at the AGS1 locus». Nature Genetics. 38 (8): 917–20. PMID 16845398. doi:10.1038/ng1845.
- ^ Broad, William J. (7. oktober 2015). «Nobel Prize in Chemistry Awarded to Tomas Lindahl, Paul Modrich and Aziz Sancar for DNA Studies». The New York Times. ISSN 0362-4331.
- ^ Staff (7. oktober 2015). «THE NOBEL PRIZE IN CHEMISTRY 2015 - DNA repair – providing chemical stability for life» (PDF). Nobel Prize. Besøkt 7. oktober 2015.
Eksterne lenker
- Offisielt nettsted
- (en) Tomas Lindahl – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- v
- d
- r
Mottakere av Copleymedaljen for 2001–d.d.
Jacques Miller (2001) · John Pople (2002) · John Gurdon (2003) · Harold Kroto (2004) · Paul Nurse (2005) · Stephen Hawking (2006) · Robert May (2007) · Roger Penrose (2008) · Martin Evans (2009) · David Cox / Tomas Lindahl (2010) · Dan McKenzie (2011) · John E. Walker (2012) · Andre Geim (2013) · Alec Jeffreys (2014) · Peter Higgs (2015) · Richard Henderson (2016) · Andrew Wiles (2017) · Jeffrey I. Gordon (2018) · John B. Goodenough (2019) · Alan Fersht (2020) · Jocelyn Bell Burnell (2021)
1731–1750 • 1751–1800 • 1801–1850 • 1851–1900 • 1901–1950 • 1951–2000 • 2001–d.d.