Ulrik Frederik Lange
Ulrik Frederik Lange U.F. Lange | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 28. juli 1808[1]![]() Jevnaker | ||
Død | 8. sep. 1878[2]![]() Lillehammer | ||
Beskjeftigelse | Rektor | ||
Embete |
| ||
Søsken | Otto Vincent Lange Hans Nicolai Lange | ||
Barn | Otto Wincent Lange | ||
Nasjonalitet | Norsk | ||
Gravlagt | Lillehammer kirke | ||
Medlem av | Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab Det Norske Videnskaps-Akademi | ||
Utmerkelser | St. Olavs Orden (1860) | ||
Ulrik Frederik Lange på Commons |
Ulrik Frederik Lange (født 28. juli 1808 på Jevnaker[3], død 8. september 1878 på Lillehammer)[4] var en norsk rektor, stortingsrepresentant og ordfører i Lillehammer.
Lange var overlærer og skolebestyrer, og satte spor etter seg i skoleverket, særlig som den høyere skoles første rektor på Lillehammer.[5] Han var student ved Oslo katedralskole (1826) og cand.theol. (1832).[6] Fra 1833 til 1849 var han overlærer og bestyrer ved Tromsø middel- og realskole.[6] Fra 1849 til 1854 var han overlærer og bestyrer ved Lillehammer skole, og videre med tittel som rektor ved samme skole til sin død i 1878.[6]
Skolepolitisk var Lange en reformvennlig tilhenger av Hartvig Nissens ideer, og medvirket også til utvikling i egenskap av stortingsrepresentant og medlem av den kongelige kommisjonen av 1857 som utarbeidet ny normalplan for undervisningen og nytt regelement for examen artium.[7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Ulrik_Fredrik_Lange_ved_Lillehammer_VGS.jpg/250px-Ulrik_Fredrik_Lange_ved_Lillehammer_VGS.jpg)
Han var også en periode fra 1855 til 1861 direktør for Lillehammer sparebank.[8]
I til sammen fem perioder satt Lange som representant på Stortinget. I periodene 1842–1844 og 1845–1847 som representant for Tromsø by, og senere i periodene 1854–1856, 1857–1858 og 1859–1861 som representant for Lillehammer og Hamar.
Han satt i løpet av sin stortingskarriere i flere ulike komiteer, blant annet formann i kirkekomiteen i 1857[9].
Lange satt som ordfører i Lillehammer i fem år, i adskilte omganger, i henholdsvis 1853, 1855, og 1861 til 1863.[10]
Han har en gate oppkalt etter seg i Tromsø, Fredrik Langes gate,[11] og på Lillehammer, Langes gate.[5] Ulrik Frederik Lange, var bror av Hans Nicolai Lange og Otto Vincent Lange.
Lange var medlem av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og i 1860 utnevnt til ridder av St. Olavs Orden.[6]
Referanser
- ^ Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 529[Hentet fra Wikidata]
- ^ Stortinget og statsraadet: 1814–1914. B. 1 D. 2 : Biografier L-Ø : samt tillæg, side(r) 530[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Ulrik Frederik Lange». Folketeljing 1870 for 0501 Lillehammer kjøpstad (nettside besøkt 14. oktober 2015).
- ^ «Ulrik Frederik Lange» Arkivert 3. mars 2016 hos Wayback Machine.. Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste (nettside besøkt 14. oktober 2015)
- ^ a b c Gate og gutu: historien bak gatenavnene i Lillehammer. Lillehammer: I samarbeid med Thorsrud, Lokalhistorisk forl. 1996. s. 60. ISBN 8290385188.
- ^ a b c d Lillehammer høyere skole (1949). Lillehammer høyere skole 1849-1949: jubileumsskrift. Lillehammer: [Skolen]. s. 46.
- ^ Lillehammer høyere skole (1949). Lillehammer høyere skole 1849-1949: jubileumsskrift. Lillehammer: [Skolen]. s. 67.
- ^ Lillehammer sparebank: 1841 - 1941 : en beretning ved hundreårs jubileet den 26. oktober 1941. Lillehammer. 1941.
- ^ Lindstøl, side 289.
- ^ Lillehammer 1827-1927: [festskrift]. Lillehammer. 1927. s. 139.
- ^ «Fredrik Langes gate» Arkivert 20. november 2016 hos Wayback Machine.. Bibliotek og byarkiv - Tromsø kommune (side besøkt 20. november 2016)
Litteratur
- Lindstøl, Tallak (1857-1925) (1914). Stortinget og statsraadet: 1814-1914. Kristiania: Steen'ske bogtrykkeri.
Eksterne lenker
- (en) Ulrik Frederik Lange – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Artikkelen har ingen egenskaper for politikerdatabaser i Wikidata
Forgjenger | Ordfører i Lillehammer 1853–1853 | Etterfølger |
Forgjenger | Ordfører i Lillehammer 1855–1855 | Etterfølger Karl Nilsen |
Forgjenger | Ordfører i Lillehammer 1861–1863 | Etterfølger Karl Nilsen |