Wilhelm Wolff
Wilhelm Wolff | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 21. juni 1809[1][2]![]() Tarnawa | ||
Død | 9. mai 1864[1][2]![]() Manchester[3][4] | ||
Beskjeftigelse | Schoolmaster, journalist, revolusjonær, politiker, skribent ![]() | ||
Embete |
| ||
Parti | Kommunistenes forbund | ||
Nasjonalitet | Kongeriket Preussen | ||
Medlem av | Alte Breslauer Burschenschaft der Raczeks[5] |
Wilhelm Friedrich Wolff (født 21. juni 1809 i Tarnau i Preussen – nå i Polen, død 9. mai 1864 i Manchester i England) var en publisist som ble en av Karl Marx' nære medarbeidere.
Som sønn av en småbonde ble han kjent med de lavere samfunnslags kår. Forholdet mellom fattig og rik skulle gå som en rød tråd gjennom hans senere forfatterskap. Han studerte klassisk filologi ved universitetet i Breslau, men kunne ikke fullføre studiet idet han ble dømt til fengselsstraff på grunn av majestetsfornærmelse. En av medfangene i Silberberg var Fritz Reuter.
Etter å ha blitt benådet i 1839 livnærte han seg som privatlærer. En truende arrestasjon på grunn av brudd mot presselovene førte til at han flyktet først til London, og så til Brussel, der han ble kjent med Karl Marx og Friedrich Engels. Han var korrespondent for Deutsche-Brüsseler-Zeitung, aktiv i Den kommunistiske korrespondenskomite, taler i det tyske arbeiderforbund og grunnleggende medlem i Kommunistenes forbund.
Etter den franske februarrevolusjonen ble han utvist fra Belgia til Frankrike. Derfra dro han snart hjem til Schlesien og drev kampanje for valg av radikale kandidater til Frankfurt-parlamentet. Som medredaktør av Neue Rheinische Zeitung fikk han blent ansvaret dor nyheter fra de tyske småstatene. Under unntakstilstanden i Köln fra 25. september til 4. oktober 1848 ble Wolff etterlyst for komplott. Han flyktet da til Bad Dürkheim i Pfalz. Så levde han i dekning i Köln noen måneder inntil prosesse mpt ham ble innstilt.
Etter avisen ble forbudt overtok han som stedfortreder Breslaus mandat ved Frankfurter-parlamentet. Senere dro han i eksil og havnet i England. Der levde han fra 1851 til in død i trange kår, og livnærte seg som privatlærer i London og Manchester,der han forble i nær kontakt med Friedrich Engels.
Karl Marx tilegnet første del av sitt hovedverk Kapitalen til Wolff 1867.
Verker
- Wilhelm Wolff: Aus Schlesien, Preußen und dem Reich. Ausgewählte Schriften, 1844
Referanser
- ^ a b Gemeinsame Normdatei, besøkt 9. april 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Autorités BnF, BNF-ID 12067992b[Hentet fra Wikidata]
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 30. desember 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Вольф Вильгельм, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Burschenschafter-Stammrolle:. Verzeichnis der Mitglieder der Deutschen Burschenschaft nach dem Stande vom Sommer-Semester 1934[Hentet fra Wikidata]