Comuna Căpușu Mare, Cluj
Căpușu Mare | |
Magyarkapus | |
— comună — | |
![]() Biserica de lemn din satul Agârbiciu (monument istoric) | |
![]() ![]() Căpușu Mare Căpușu Mare (România) | |
Coordonate: 46°47′26″N 23°17′32″E ({{PAGENAME}}) / 46.79056°N 23.29222°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 56568 |
Atestare | 1282 [1] |
Reședință | Căpușu Mare |
Sate componente | Căpușu Mare, Agârbiciu, Bălcești, Căpușu Mic, Dângău Mare, Dângău Mic, Dumbrava, Păniceni, Straja |
Guvernare | |
- Primar | Gheorghe Iancu[*][3][4] (PNL, ) |
Suprafață | |
- Total | 58,4 km² |
Populație (2021) | |
- Total | 3.451 locuitori |
- Densitate | 59,5 loc./km² |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 407145 |
Prefix telefonic | +40 x64 [2] |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
![]() (Click pentru imagine interactivă) (Click pentru imagine interactivă) | |
Modifică date / text ![]() |
Căpușu Mare (în maghiară Magyarkapus, în germană Grossthoren) este o comună în județul Cluj, Transilvania, România, formată din satele Agârbiciu, Bălcești, Căpușu Mare (reședința), Căpușu Mic, Dângău Mare, Dângău Mic, Dumbrava, Păniceni și Straja.
Din punct de vedere etnografic, comuna face parte din Țara Călatei (în maghiară Kalotaszeg).
Date geografice
Comuna este situată la poalele de nord-est ale Munților Gilău, pe râul Căpuș, în partea de vest a județului Cluj, la 25 km de Cluj-Napoca și de Huedin. Se învecinează la nord cu comuna Aghireșu și Gârbău, la sud cu Râșca, la est cu Gilău și la vest cu comunele Mănăstireni și Izvoru Crișului.
Comuna Căpușu Mare este compusă din satul Căpușu Mare, reședință de comună, și satele Agârbiciu, Bălcești, Căpușu Mic, Dângău Mare, Dângău Mic, Dumbrava, Păniceni și Straja. Se întinde pe o suprafață de 58,5 km2.
Relieful este unul de deal și munte, comuna fiind situată în zona de legătură dintre Dealurile Căpușului și Munții Gilăului.
Comuna este traversată de râul Căpuș și de valea Râștii.
Altitudinea medie: 468 m.
Date economice
La sud de Căpușu Mic s-a aflat singurul zăcământ de fier (astăzi epuizat) de origine sedimentară din România, format din limonit și siderit oolitic. Zăcământul de fier a fost descoperit în anul 1960 de către cercetătorii Stoicovici Eugen și Mureșan Ioan de la Universitatea Babeș-Bolyai Cluj în formațiuni sedimentare eocene.
Pentru prepararea minereului s-a construit o fabrică în Căpușu Mare, care după epuizarea resurselor locale și al celor regionale (fier la Băișoara, feldspat la Muntele Rece) a fost închisă.
Exploatarea de fier de la Căpușu Mic a fost de suprafață (carieră). Din această activitate au rezultat peste 1000 ha halde de steril, care vor trebui renaturalizate.
Funcționarea acestei exploatări a fost scurtă (1962-1985).
Date demografice
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența etnică a comunei Căpușu Mare
Români (59,95%)
Maghiari (30,8%)
Romi (6,49%)
Alte etnii (0,12%)
Necunoscută (2,64%)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența confesională a comunei Căpușu Mare
Ortodocși (61,92%)
Reformați (27,99%)
Baptiști (3,13%)
Penticostali (1,42%)
Alte religii (2,35%)
Necunoscută (3,19%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Căpușu Mare se ridică la 3.451 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 3.295 de locuitori.[5] Majoritatea locuitorilor sunt români (59,95%), cu minorități de maghiari (30,8%) și romi (6,49%), iar pentru 2,64% nu se cunoaște apartenența etnică.[6] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (61,92%), cu minorități de reformați (27,99%), baptiști (3,13%) și penticostali (1,42%), iar pentru 3,19% nu se cunoaște apartenența confesională.[7]
Politică și administrație
Comuna Căpușu Mare este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, Gheorghe Iancu[*], de la Partidul Național Liberal, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[8]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 4 | |||||
Uniunea Democrată Maghiară din România | 3 | |||||
Partidul PRO România | 2 | |||||
Partida Romilor „Pro Europa” | 1 | |||||
Partidul Mișcarea Populară | 1 |
Evoluție istorică
De-a lungul timpului populația comunei a evoluat astfel:
Recensământul[9] [10] | Structura etnică | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Anul | Populația | Români | Maghiari | Germani | Romi | Alte etnii | ||
1.850 | 3.342 | 2.149 | 1.061 | 9 | 94 | 1.090 | ||
1.880 | 4.178 | 2.562 | 1.493 | 7 | 1.609 | |||
1.890 | 4.731 | 3.006 | 1.661 | 1 | 1.724 | |||
1.900 | 5.240 | 3.288 | 1.844 | 21 | 1.931 | |||
1.910 | 5.855 | 3.684 | 2.086 | 5 | 2.166 | |||
1.920 | 5.781 | 3.660 | 2.083 | 2.121 | ||||
1.930 | 6.110 | 3.951 | 1.986 | 3 | 148 | 2.008 | ||
1.941 | 6.290 | 3.996 | 2.183 | 2.294 | ||||
1.956 | 5.781 | 3.748 | 1.964 | 2 | 59 | 1.972 | ||
1.966 | 5.845 | 3.743 | 1.996 | 103 | 1.999 | |||
1.977 | 5.803 | 3.749 | 2.009 | 45 | 2.009 | |||
1.992 | 4.178 | 2.543 | 1.560 | 72 | 1.563 | |||
2.002 | 3.698 | 2.167 | 1.330 | 1 | 189 | 1.341 |
Căpușu Mare - evoluția demografică
![]() | Graficele sunt indisponibile din cauza unor probleme tehnice. Mai multe informații se găsesc la Phabricator și la wiki-ul MediaWiki. |
Date: Recensăminte sau birourile de statistică - grafică realizată de Wikipedia
Istoric
Prima menționare documentară a satului Căpușu Mare este din 1282.
Lăcașuri de cult
- Biserica Reformată-Calvină din Căpușu Mare (sec. XIII−XIV). Ferestrele sudice și portalul vestic (cu decorațiuni florale) au păstrat stilul original romanic.
- Biserica Ortodoxă de lemn "Sf. Treime" din Agârbiciu (sec. XVI, pictura din 1801-1818).
- Biserica Ortodoxă de lemn "Sf. Gheorghe" din Dângău Mare (sec. XVII).
- Biserica Ortodoxă de lemn "Pogorârea Sfântului Duh" din Dângău Mic (sec. XVII).
- Biserica Ortodoxă de lemn "Sf. Arhangheli Mihail și Gavriil" din Păniceni (1730).
- Biserica Ortodoxă de lemn "Adormirea Maicii Domnului" din Bălcești (sec. XVIII).
Obiective turistice
- Cheile Păniceni.
- Valea Căpușului (zonă peisagistică protejată).
Vezi și
- Lista monumentelor istorice din județul Cluj
- Biserica reformată din Căpușu Mare
- Biserica reformată din Căpușu Mic
- Biserica de lemn din Agârbiciu
- Biserica de lemn din Dângău Mare
- Biserica de lemn din Dângău Mic
- Biserica de lemn din Bălcești
- Biserica de lemn din Păniceni
- Biserica de lemn din Straja
- Biserica de lemn din Dumbrava, Cluj
- Biserica reformată din Dumbrava
Imagini
- Agârbiciu
- Biserica Nașterea Maicii Domnului din Agârbiciu
- Biserica de lemn din satul Agârbiciu (monument istoric)
- Agârbiciu
- Bălcești
- Biserica de lemn din satul Bălcești (monument istoric)
- Portalul bisericii de lemn din satul Bălceşti
- Căpușu Mare
- Biserica reformată din satul Căpușu Mare (monument istoric)
- Biserica reformată din satul Căpușu Mare (monument istoric)
- Costum popular maghiar din Căpușu Mare
- Biserica ortodoxă „Înălțarea Sfintei Cruci”
- Satul Căpuşu Mic
-
- Biserica reformată din satul Căpușu Mic (monument istoric)
- Biserica ortodoxă „Sfântul Ierarh Nicolae” (1925)
- Biserica ortodoxă „Sfântul Ierarh Nicolae” (nava spre iconostas)
- Dângău Mare
- Biserica ortodoxă
- Biserica de lemn din satul Dângău Mare (monument istoric)
- Dângău Mic
- Biserica de lemn din satul Dângău Mic (monument istoric)
- Dumbrava
- Biserica reformată din satul Dumbrava (monument istoric)
- Biserica reformată din satul Dumbrava (monument istoric)
- Biserica ortodoxă „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil” (1926)
- Păniceni
-
- Cheile Păniceniului
- Biserica de lemn din satul Păniceni (monument istoric)
- Biserica ortodoxă din satul Păniceni
- Drumul spre satul Straja
- Straja
- Biserica de lemn din satul Straja (monument istoric)
Bibliografie
- Simon András, Gáll Enikő, Tonk Sándor, Lászlo Tamás, Maxim Aurelian, Jancsik Péter, Coroiu Teodora (). Atlasul localităților județului Cluj. Cluj-Napoca: Editura Suncart. ISBN 973-86430-0-7. Mentenanță CS1: Nume multiple: lista autorilor (link)
- Dan Ghinea (). Enciclopedia geografică a României. București: Editura Enciclopedică. ISBN 978-973-45-0396-4.
Note
- ^ Atlasul localităților județului Cluj, p. 102
- ^ x indică operatorul telefonic: 2 pentru Romtelecom și 3 pentru alți operatori de telefonie fixă
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2012 (PDF), Biroul Electoral Central
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2016, Biroul Electoral Central
- ^ „Rezultatele recensământului din 2011: Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după etnie (Etnii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după religie (Religii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune*)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020” (Json). Autoritatea Electorală Permanentă. Accesat în .
- ^ Varga E. Statistică recensăminte după limba maternă, respectiv naționalitate
- ^ Structura etno-demografică a României
Legături externe
Materiale media legate de Căpușu Mare la Wikimedia Commons
- Descrierea comunei Căpușu Mare
- Imagine din satelit
- Turism rural în Căpușu Mare Arhivat în , la Wayback Machine.
- Arii naturale protejate din județul Cluj Arhivat în , la Wayback Machine.
|