Isaac Barrow
Isaac Barrow | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | octombrie 1630 ![]() Londra, Regatul Angliei[1][2] ![]() |
Decedat | (46 de ani)[3][4][5] ![]() Londra, Regatul Angliei[2] ![]() |
Înmormântat | Catedrala Westminster ![]() |
Religie | anglicanism[*] ![]() |
Ocupație | teolog[*] matematician istoric al matematicii[*] fizician cadru didactic universitar[*] filozof ![]() |
Limbi vorbite | limba engleză[6] ![]() |
Activitate | |
Alma mater | Universitatea Cambridge Trinity College Felsted School[*] Charterhouse School[*][[Charterhouse School (English collegiate independent boarding school)|]] ![]() |
Organizație | Gresham College[*][[Gresham College (educational institution)|]] ![]() |
Influențat de | Gilles Personne de Roberval ![]() |
Profesor pentru | Isaac Newton ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Isaac Barrow (n. octombrie 1630 - d. 4 mai 1677) a fost matematician, filolog și teolog englez, celebru mai ales pentru contribuțiile în matematică în dezvoltarea calculului modern (calculul diferențial și integral - pe acea vreme domenii noi ale matematicii). Isaac Newton i-a fost student.
Biografie
- 1630: se naște la Londra
- urmează școlile din Charterhouse, apoi din Felstead
- 1648: absolvent al Universității Trinity College din Cambridge
- 1649: ocupă catedra de profesor universitar
- 1655: demis din funcție; fiind persecutat de Independenți
- este exilat și călătorește prin Franța, Italia, Constantinopol
- 1659: revine în Anglia
- 1660: este numit profesor de filologie greacă la Cambridge
- 1662: numit profesor de geometrie la universitatea din Gresham
- 1663: profesor la Cambridge
- 1669: își dă demisia în favoarea lui Isaac Newton, fostul său student
- 1672: devine Master la "Trinity College"
Opera
Barrow a fost precursorul lui Newton și Leibnitz în elaborarea bazelor calculului infinitezimal. S-a ocupat de așa-numita problemă inversă a tangentelor. De asemenea, este primul care a introdus noțiunea de coeficient unghiular. Mai mult, a demonstrat că, în fond, curbele geometrice sunt curbe cinematice.
Dar cea mai de seamă contribuție a sa constă în noua sa metodă de determinare a ariilor și tangentelor curbelor.
Barrow aplică metoda la curbele:
- x² (x²+y²) = r²y²;
- x³+y³ = r³;
- x³+y³ = rxy, numită galanda
- y = (r-x) tan πx/2r, cvadratricea
- y = r tan πx/2r.
În geometria triunghiului i se atribuie inegalitatea lui Barrow.
Barrow s-a ocupat și de problema lui Alhazen, de dezvoltare a funcțiilor în serii infinite, de problema rezolvării ecuațiilor de gradul al III-lea pe cale grafică.
În domeniul fizicii, s-a ocupat de probleme legate de reflexia și refracția luminii, de studiul letilelor și a reconsiderat explicația carteziană a curcubeului.
Cea mai importantă scriere a sa este: Lectiones opticae et geometricae... (1669), în care a rezolvat geometric problema teoretică a formării imaginilor în lunetă etc.
De asemenea, Isaac Barrow a fost un bun traducător al lucrărilor de geometrie din antichitate.
- ^ IeL / Barro, Isaak[*][[IeL / Barro, Isaak (articol enciclopedic)|]] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ a b Барроу Исаак, Marea Enciclopedie Sovietică (1969–1978)[*]
|access-date=
necesită|url=
(ajutor) - ^ MacTutor History of Mathematics archive, accesat în
- ^ Isaac Barrow, Brockhaus Enzyklopädie
- ^ Isaac Barrow, Gran Enciclopèdia Catalana
- ^ Autoritatea BnF, accesat în