Ordinul Premonstratens
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Pr%C3%A9montr%C3%A9_18th_c.jpg/170px-Pr%C3%A9montr%C3%A9_18th_c.jpg)
Ordinul Premonstratens (în latină Candidus et Canonicus Ordo Praemonstratensis) a fost întemeiat în anul 1120 de Norbert de Xanten împreună cu alți 13 însoțitori, în localitatea Prémontré de lângă Laon (Franța). Ordinul cuprinde canonici regulari, ce reprezintă o sinteză a vieții monahale și a celei canonice. Există și o ramură feminină a ordinului.
În Austria
- Mănăstirea Wilten, sec. al XIII-lea
În Boemia (Cehia)
- Mănăstirea Strahov, sec. al XII-lea
În Germania
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/10/Die_Klosterruine_Allerheiligen_im_Schwarzwald._02.jpg/220px-Die_Klosterruine_Allerheiligen_im_Schwarzwald._02.jpg)
- Mănăstirea Allerheiligen(de)[traduceți], sec. al XII-lea, secularizată în 1802
- Mănăstirea Steinfeld(de)[traduceți], sec. al XII-lea
- Mănăstirea St. Salvator(de)[traduceți], sec. al XIII-lea
- Mănăstirea Ursberg(de)[traduceți], sec. al XIII-lea
În România
Pe teritoriul actual al României a existat o mănăstire premonstratensă la Sânmartin, Bihor. De această mănăstire au aparținut Băile Felix, denumite după canonicul Felix Helcher, care a amenajat primele băi.
Premonstratenzii au avut la Oradea un liceu, actualul Colegiul Național Mihai Eminescu.[1]
Biserica fostei mănăstiri premonstratense din Abram a devenit în contextul reformei protestante biserică parohială reformată. În prezent se află în stare de paragină, comunitatea reformată construindu-și o biserică nouă în Abram.
Mănăstirea premonstratensă din Brașov, atestată în anul 1234, a fost distrusă probabil la marea invazie tătară din 1241.[2] Mănăstirea premonstratensă din Sibiu a fost vizitată canonic în anii 1234-1235 de abatele Frederic din Hamborn, în prezent parte a orașului Duisburg. Mănăstirea din Sibiu a fost distrusă de asemenea în 1241.[3]
Note
- ^ Șeful Inspectoratului Școlar, despre clădirea Colegiului Național Mihai Eminescu, bihon.ro, 13 ianuarie 2013.
- ^ Adrian Andrei Rusu (ed.), Dicționarul mănăstirilor din Transilvania, Presa Universitară Clujeană, 2000, p. 79.
- ^ Adrian Andrei Rusu (ed.), Dicționarul mănăstirilor din Transilvania, Presa Universitară Clujeană, 2000, p. 234.