Dragutin Topić
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Dragutin Topić (Beograd, 12. marta 1971) jedan je od najboljih srpskih atletičara svih vremena. Trener mu je bio Mihajlo Švraka, najveći deo karijere proveo je u Crvenoj zvezdi, takmičio se i za Partizan, a pre nekoliko godina prešao je u Vojvodinu. Posle jednogodišnje pauze (2006), tokom koje je radio kao sportski direktor Atletskog saveza Srbije karijeru je nastavio 2007. godine i u Pekingu u avgustu 2008. peti put učestvovao na Olimpijskim igrama.
Karijera
Od 1993. godine drži državni rekord skoku uvis sa preskočenih 2,38 m, čime deli 15. mesto na rang listi najboljih skakača uvis svih vremena (svetski rekorder je Kubanac Havijer Sotomajor — 2,45 m). Prvi veliki međunarodni uspeh Topić je postigao na svetskom juniorskom prvenstvu u Plovdivu, 1990. godine, kada je osvojio zlatnu medalju sa juniorskim svetskim rekordom (2,37 m) . Njegov rezultat iz Plovdiva je i danas (avgust 2015) zvanični svetski rekord u toj konkurenciji.[1]
Tri nedelje kasnije zlato je osvojio i na seniorskom Prvenstvu Evrope u Splitu Na kraju godine ga je list Sport proglasio za sportistu godine u Jugoslaviji. Na ekipnom prvenstvu Srbije 2012. kao član Partizana ostvario je normu za nastup na Olimpijskim igrama u Londonu, a pomogao je i da Partizan vrati titulu šampiona u Humsku nakon dužeg posta. U 41. godini Topić je bio među najstarijim učesnicima atletskih takmičenja na Olimpijskim igrama u Londonu i jedini atletičar koji je šest puta učestvovao na najvećim i najprestižnijim svetskim sportskim skupovima.[2],[3]
Učestvovao je na Evropskom prvenstvu u Helsinkiju 2012. godine u skoku uvis. U kvalifikacijama je skočio 2,10 metara i nije se plasirao dalje. U ukupnom plasmanu je zauzeo 30 mesto koje deli sa mađarskim atletičarem.[4]
Olimpijske igre
Topić je šest puta je učestvovao na Olimpijskim igrama.-
- 1992. godina Barselona:deveto mesto.
- 1996. godina Atlanta: četvrto mesto
- 2000. godina Sidnej: nije ušao u finale,.
- 2004. godina Atina : deseto mesto.
- 2008. godina Peking : nije ušao u finale (17. mesto).
- 2012. godina London : nije ušao u finale (31. mesto)[5]
Ostalo
Na Svetskom prvenstvu postigao je sledeće plasmane u finalnim takmičenjima.- 1991. (Tokio): deveto mesto, 1995. (Geteborg): deoba od osmog do desetog mesta, 1999. (Sevilja): četvrto mesto, 2005. (Helsinki): deveto mesto, 2007. (Osaka): delio 31 mesto, 2009.. i (Berlin): poslednje 30 mesto,
U finalu Gran pri serije atletskih mitinga dva puta je bio treći (u Parizu 1994. i u Dohi 2000. godine).
Na Svetskom prvenstvu u dvorani u Birmingemu 2003. godine zauzeo je četvrto, a 2005. na dvoranskom Prvenstvu Evrope peto mesto. Višestruki je prvak Balkana, Jugoslavije i Srbije i Crne Gore.
Doping
22. Februara 2001. godine, na takmičenju u Vupertal-u, Nemačka, njegov uzorak urina je bio pozitivan na norandrosteron, u količini za nijansu višoj od dozvoljene. Testiran je na norandrosteron i suspendovan na dve godine.[6]
Zanimljivosti
Dragutin Topić je u sezoni 1992/93. bio registrovan kao igrač košarkaškog kluba Spartak iz Subotice, da bi mogao da učestvuje na zvaničnim Ol star susretima, gde je dva puta osvajao prvo mesto u zakucavanjima. Takođe je i na nekim utakmicama ulazio u igru, pa je ostala upamćena njegova trojka protiv Crvene zvezde 1993. u pobedi Spartaka od 85:67.[7]
Od septembra 2008. radi kao menadžer Atletskog saveza Srbije. Suprug je i trener Biljane Topić, rekorderke Srbije u troskoku.
Aprila 2013. Dragutin, tokom takmičenja poznat kao Top, postao je učesnik rijaliti-šoua Veliki brat. Stigao je do finala, održanog 6. maja iste godine. Osvojio je drugo mesto, dok je pobednik bio Žarko Stojanović.[8]
Povezano
- Rekordi Srbije u atletici
Izvori
- ↑ Lista svetskih rekorda na sajtu IAAF
- ↑ RTV: Dragutin Topić nije prošao kvalifikacije u skoku u vis, 5.8.2012, pristup 27.4.2013
- ↑ Politika 2012 Pristupljeno 27.4.2016
- ↑ Rezultati kfalifikacija
- ↑ London2012: „Men's High Jump“, 5.8.2012, pristup 27.4.2013
- ↑ Topić suspendovan zbog dopinga
- ↑ Ko se seća Topićeve trojke, www.gradsubotica.co.rs
- ↑ Finale "Velikog brata" uživo: Žarko je pobednik!, Blic Online
Spoljašnje veze
- Sajt Dragutina Topića Arhivirano 2016-08-10 na Wayback Machine-u
- Biografija na sajtu Svetske atletske federacije
- p
- r
- u
- Franjo Mihalić (1957)
- Svetozar Gligorić (1958)
- Stanko Lorger (1959)
- Radivoj Korać (1960)
- Miroslav Cerar (1961)
- Milan Galić (1962)
- Miroslav Cerar (1963)
- Miroslav Cerar (1964)
- Branislav Lončar (1965)
- Vera Nikolić (1966)
- Ivo Daneu (1967)
- Đurđa Bjedov (1968)
- Dragan Džajić (1969)
- Desanka Pešut (1970)
- Sreten Damjanović (1971)
- Mate Parlov (1972)
- Marijan Beneš (1973)
- Mate Parlov (1974)
- Nenad Stekić (1975)
- Matija Ljubek (1976)
- Šaban Seidiju (1977)
- Dražen Dalipagić (1978)
- Miodrag Perunović (1979)
- Slobodan Kačar (1980)
- Borut Petrič (1981)
- Dragan Kićanović (1982)
- Dragutin Šurbek (1983)
- Šaban Trstena (1984)
- Dražen Petrović (1985)
- Veselin Vujović (1986)
- Mateja Svet (1987)
- Jasna Šekarić (1988)
- Dragomir Bečanović (1989)
- Dragutin Topić (1990)
- Dejan Savićević (1991)
- Slobodan Branković (1992)
- Igor Miladinović (1993)
- Jasna Šekarić (1994)
- Aleksandar Đorđević (1995)
- Aleksandra Ivošev (1996)
- Predrag Mijatović (1997)
- Dejan Bodiroga (1998)
- Vladimir Grbić (1999)
- Vladimir Grbić (2000)
- Aleksandar Šoštar (2001)
- Dejan Bodiroga (2002)
- Vladimir Vujasinović (2003)
- Denis Šefik (2004)
- Danilo Ikodinović (2005)
- Olivera Jevtić (2006)
- Novak Đoković (2007)
- Milorad Čavić (2008)
- Nađa Higl (2009)
- Novak Đoković (2010)
- Novak Đoković (2011)
- Milica Mandić (2012)
- Emir Bekrić (2013)
- Davor Štefanek (2014)
- Novak Đoković (2015)