Erazmova nagrada
Erazmova nagrada | |
---|---|
![]() | |
Dodjeljuje se za | iznimna dostignuća u kulturi, društvu ili društvenim naukama u Europi i ostatku svbijeta |
Dodjeljuje | Sklad Praemium Erasmianum[1] |
Zemlja | Nizozemska |
Nagrada | €150.000[1] |
Prvo dodjeljivanje | 1958 |
Službene stranice | http://www.erasmusprijs.org/index.cfm?lang=en |
Erazmova nagrada (latinski: Praemium Erasmianum, nizozemski: Erasmusprijs) je priznanje, koga dijeli nizozemska fondacija Praemium Erasmianum pojedincima ili ustanovama koje su posebno doprinijele kulturi, društvu ili društvenim naukama u Evropi ili ostatku svijeta.
Nagradu je godine 1958. ustanovio nizozemski princ Bernhard te je postala jedno od najprestižnijih evropskih priznanja na svom području; ime je dobila po renesansnom humanistu Erazmu Roterdamskom, koji je živio u Nizozemskoj na prijelazu iz 15. u 16. vijek.[2] Dodjela se odvija na godišnjoj ceremoniji, gdje predstavnik nagrađenih prima priznanje iz ruku nizozemske kraljeve porodice. Priznanje je u obliku plakete, odnosno također predstavlja i novčanu nagradu u iznosu od 150.000 eura.[3]
Dosadašnji dobitnici
Fotografija | Leto | Prejemnik | Opombe | Sklici |
---|---|---|---|---|
![]() | 1958 | Austrijanci | Za kulturu baštinu. Prva dodjela je potaknuta od Milanskog univerziteta, pri čemu je novčani dio nagrade bio namijenjen za financiranje školovanja Austrijanaca u inozemstvu odnosno stranih državljana koji studiraju u Austriji, te za arheološka iskopavanja u antičkom grčkom gradu Efezu, koje je vodio Austrijski institut za arheologiju. | [4][5] |
![]() | 1959 | Robert Schuman | [4] | |
![]() | 1959 | Karl Jaspers | [4] | |
![]() | 1960 | Marc Chagall | [4] | |
![]() | 1960 | Oskar Kokoschka | [4] | |
1962 | Romano Guardini | [4] | ||
![]() | 1963 | Martin Buber | [4] | |
![]() | 1964 | Union Académique Internationale | [4] | |
1965 | Charles Chaplin, Ingmar Bergman | [4] | ||
1966 | Herbert Read, René Huyghe | [4] | ||
![]() | 1967 | Jan Tinbergen | [4] | |
![]() | 1968 | Henry Moore | [4] | |
1969 | Gabriel Marcel, Carl Friedrich von Weizsäcker | [4] | ||
1970 | Hans Scharoun | [4] | ||
1971 | Olivier Messiaen | [4] | ||
![]() | 1972 | Jean Piaget | [4] | |
![]() | 1973 | Claude Lévi-Strauss | [4] | |
1974 | Ninette de Valois, Maurice Béjart | [4] | ||
1975 | Ernst Gombrich, Willem Sandberg | [4] | ||
1976 | Amnesty International, René David | [4] | ||
1977 | Werner Kaegi, Jean Monnet | [4] | ||
1978 |
| tema lutkovno gledališče | [4] | |
1979 | Die Zeit, Neue Zürcher Zeitung | [4] | ||
1980 | Nikolaus Harnoncourt, Gustav Leonhardt | [4] | ||
1981 | Jean Prouvé | [4] | ||
![]() | 1982 | Edward Schillebeeckx | [4] | |
1983 | Raymond Aron, Isaiah Berlin, Leszek Kołakowski, Marguerite Yourcenar | [4] | ||
![]() | 1984 | Massimo Pallottino | [4] | |
1985 | Paul Delouvrier | [4] | ||
![]() | 1986 | Václav Havel | [4] | |
1987 | Alexander King | [4] | ||
1988 | Jacques Ledoux | [4] | ||
1989 | Mednarodna pravniška komisija | [4] | ||
1990 | Sir Grahame Clark | [4] | ||
![]() | 1991 | Bernard Haitink | [4] | |
1992 | Archivo General de Indias | [4] | ||
![]() | 1992 | Simon Wiesenthal | [4] | |
1993 | Peter Stein | [4] | ||
1994 | Sigmar Polke | [4] | ||
1995 | Renzo Piano | [4] | ||
1996 | William Hardy McNeill | [4] | ||
![]() | 1997 | Jacques Delors | [4] | |
1998 | Mauricio Kagel, Peter Sellars | [4] | ||
![]() | 1999 | Mary Robinson | [4] | |
![]() | 2000 | Hans van Manen | [4] | |
2001 | Claudio Magris, Adam Michnik | [4] | ||
2002 | Bernd and Hilla Becher | [4] | ||
2003 | Alan Davidson | [4] | ||
2004 | Abdolkarim Sorouš, Sadik Al-Azm, Fatema Mernissi | [4] | ||
2005 | Simon Schaffer, Steven Shapin | [4] | ||
2006 | Pierre Bernard | [4] | ||
![]() | 2007 | Péter Forgács | [4] | |
![]() | 2008 | Ian Buruma | [4] | |
![]() | 2009 | Antonio Cassese, Benjamin Ferencz | [4] | |
2010 | José Antonio Abreu | [4] | ||
2011 | Joan Busquets | [4] | ||
![]() | 2012 | Daniel Dennett | [4] | |
![]() | 2013 | Jürgen Habermas | [4] | |
![]() | 2014 | Frie Leysen | tema »gledališče, občinstvo in družba« | [4][6] |
![]() | 2015 | zajednica Wikipedije | promociju] širenja znanja kroz cjelovitu i dostupnu enciklopediju. U tu svrhu su tvorci Wikipedije oblikovali novu i efikasnu demokratsku platformu. Nagrada konkretno prepoznaje Wikipediju kao zajednici — dijeljen projekt, koji spaja desetine hiljada dobrovoljaca po cijelom svijetu." | [1] |
![]() | 2016 | A. S. Byatt | [7][8] |
Izvori
- ↑ 1,0 1,1 1,2 „Erasmus Prize - Praemium Erasmianum”. Sklad Praemium Erasmianum. Arhivirano iz originala na datum 2017-12-03. Pristupljeno 24. 1. 2015.
- ↑ Mansfield, Bruce (2003). Erasmus in the Twentieth Century: Interpretations C 1920-2000. University of Toroto Press. p. 185. ISBN 9780802037671.
- ↑ "U.S. Historian, William McNeill, Wins the Erasmus Prize". The New York Times. 13.12.1996. Retrieved 10. 11. 2015.
{{cite news}}
: Check date values in:|accessdate=
and|date=
(help) - ↑ 4,00 4,01 4,02 4,03 4,04 4,05 4,06 4,07 4,08 4,09 4,10 4,11 4,12 4,13 4,14 4,15 4,16 4,17 4,18 4,19 4,20 4,21 4,22 4,23 4,24 4,25 4,26 4,27 4,28 4,29 4,30 4,31 4,32 4,33 4,34 4,35 4,36 4,37 4,38 4,39 4,40 4,41 4,42 4,43 4,44 4,45 4,46 4,47 4,48 4,49 4,50 4,51 4,52 4,53 4,54 4,55 4,56 4,57 4,58 „Former Laureates - Praemium Erasmianum”. Sklad Praemium Erasmianum. Arhivirano iz originala na datum 2019-05-03. Pristupljeno 24. 1. 2015.
- ↑ „Former Laureats - The Austrian people”. Sklad Praemium Erasmianum. Arhivirano iz originala na datum 2015-10-08. Pristupljeno 3. 2. 2015.
- ↑ „Former Laureates”. Sklad Praemium Erasmianum. Arhivirano iz originala na datum 2015-10-08. Pristupljeno 24. 1. 2015.
- ↑ „Britse schrijfster A.S. Byatt krijgt Erasmusprijs” (Dutch). NOS. 17. 1. 2016. Pristupljeno 17. 1. 2016.
- ↑ „Press release: Erasmus Prize 2016 awarded to A.S. Byatt”. 17. 1. 2016. Arhivirano iz originala na datum 2018-03-24. Pristupljeno 17. 1. 2016.