Ivan Jarnjak
Ivan Jarnjak | |
---|---|
![]() | |
Ministar unutarnjih poslova | |
Mandat 15. travnja 1992. – 16. prosinca 1996. | |
Prethodnik | Ivan Vekić |
Nasljednik | Ivan Penić |
Predstojnik UNS-a | |
Mandat 16. prosinca 1996. – 20. prosinca 2000. | |
Prethodnik | Luka Bebić |
Nasljednik | Tomislav Karamarko |
Mandat 11. siječnja 2008. – 22. prosinca 2011. | |
Rođenje | 9. travnja 1941. Bednja |
Politička stranka | Hrvatska demokratska zajednica |
Supružnik | Amalija Jarnjak |
Vjera | katolik |
Ivan Jarnjak (Bednja, 9. travnja 1941.) je hrvatski političar, najpoznatiji po tome što je za vrijeme Domovinskog rata od 1992. do 1996. godine služio kao ministar unutarnjih poslova.
Životopis
Godine 1976. završio je Fakultet za organizaciju rada, radio je u TEP-u 32 godine na raznim rukovodećim mjestima, a nekoliko je godina bio i njegov glavni direktor.
Godine 1991. je kao član HDZ postao zamjenik ministra unutarnjih poslova. 15. travnja 1992. godine je u vladi Franje Gregurića imenovan na čelo ministartsva, zamijenivši Ivana Vekića. Na njemu će ostati i u vladama Hrvoja Šarinića, Nikice Valentića i Zlatka Mateše, a što je velikim dijelom korespndiralo s posljednjim godinama rata. Jarnjak, koji je također na izborima 1992 i 1995. izabran za zastupnika Hrvatskog sabora, igrao je važnu ulogu u operaciji Bljesak i operaciji Oluja.
Krajem 1996. godine, u vrijeme kada se predsjednik Franjo Tuđman nalazio na liječenju u Sjedinjenim Američkim Državama, u Zagrebu se preko 120 tisuća građana uključilo u velike prosvjede u podršku stanici Radio 101 kome je HDZ-ova vlast namjeravala oduzeti licencu za emitiranje zbog oštre kritike Tuđmana i HDZ-ove vlade. Tuđman je preko telefona Jarnjaku lično naredio suzbijanje prosvjeda policijskom silom, što je Jarnjak odbio provesti.
Na kolegiju u MUP-u procijenili smo da bi zabrana prosvjeda imala kobne posljedice. Da sam poslušao Tuđmanovu zapovijed, bilo bi više od stotinu mrtvih i ranjenih, imali bismo i razbijeni cijeli centar grada. Zar sam mogao policajce koji su prošli rat, osobito specijalce, nagovarati da tuku svoje građane samo zato što hoće mirno prosvjedovati i slušati radio? Na kraju krajeva, taj radio slušao sam i ja, kao i moja djeca koja su uz Stojedinicu odrasla.
– Ivan Jarnjak
Nedugo nakon toga Jarnjak je smijenjen sa mjesta ministra unutarnjih poslova,[1] te je premješten na čelo Ureda za nacionalnu sigurnost (UNS) gdje je ostao sve do izbora 2000. godine i silaska HDZ-a s vlasti.
Na istim je izborima izabran je za zastupnika u Hrvatskom saboru u kojem obnaša dužnost potpredsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. U petom mandatu Sabora (2003.-2007.) Jarnjak je također izabran za zastupnika, a bio je i predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost.
Na parlamentarnim izborima 2007. Jarnjak je ponovno izabran za saborskog zastupnika te na konstituirajućoj sjednici za šesti saziv izabran je za potpredsjednika Hrvatskog sabora.
Izvori
- ↑ Rašović, Renata (16. listopada 2019). „Protiv gašenja Stojedinice 1996. ustalo je 120 tisuća građana”. Večernji list. Pristupljeno 13. listopada 2023.