Ivaniš Korvin
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Corvin_J%C3%A1nos_Mad%C3%A1ch.jpg/220px-Corvin_J%C3%A1nos_Mad%C3%A1ch.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Corvin_j%C3%A1nos.jpg/220px-Corvin_j%C3%A1nos.jpg)
Ivaniš Korvin (mađarski: Corvin János) (Wroclaw[1] ili Budim[2], 2. travnja 1473. – Krapina, 12. listopada 1504.), ugarski velikaš, slavonski herceg (1490.-1494.) i hrvatski ban ("dalmatinsko-hrvatski i slavonski") 1495. - 1498. i 1499. - 1504..
Biografija
Bio je izvanbračni sin ugarsko-hrvatskog kralja Matijaša Korvina († 1490.).[3] Otac ga je prvotno namjeravao poslati u svećenike no budući da nije imao zakonitog nasljednika, nastojao je Ivanišu osigurati hrvatsko-ugarsko prijestolje te mu je poklonio brojne zemlje u Hrvatskoj, Austriji i Šleskoj, a velikaše je pismeno obvezao da ga priznaju za kralja nakon njegove smrti.[4] Ipak, nakon kraljeve smrti, velikaši su za novog kralja izabrali češkog kralja Vladislava II. Jagelovića (1490.-1516.), a Ivaniš se morao zadovoljiti naslovima slavonskog hercega i hrvatsko-dalmatinskog bana, a bila mu je obećana i krunidba za bosanskog kralja, do koje nikad nije došlo.
Početkom 1496. godine vratio se u Hrvatsku i vjenčao s Beatricom Frankopan (1480.-1510.), kćerkom kneza Bernardina Frankopana († 1529.) te ponovno preuzeo hercešku upravu.[5] Stolovao je u gradu Bihaću na Uni, a kasnije u Krapini u Hrvatskom zagorju. Glavni mu je zadatak bila obrana hrvatske zemlje od neprestanih osmanskih napada.
Pomogao je kralju Vladislavu u borbama protiv Maksimilijana I., pretendenta na hrvatsko-ugarsko prijestolje. God. 1491. kraljeva vojska pod Ivaniševim zapovjedništvom porazila je Maksimilijanovu nedaleko od Zagreba i prisilila na predaju njemačku posadu na Kaptolu. Ivaniš je ratovao s Osmanlijama u Hrvatskoj, Dalmaciji i Bosni. God. 1501. porazio ih je pod Jajcem, ali je kraj Knina bio potučen.
Umro je mlad 1504. godine od groznice, kao posljedice stalnih borbi s Turcima. Pokopan je u pavlinskoj crkvi u Lepoglavi.
Nakon njegove smrti Beatrica nasljeđuje najveći dio muževih posjeda, čuvajući ih za malodobnu djecu, kćer Elizabetu (1496. ili 1497.) i sina Krstu (1499.). Međutim, i oboje njegove djece uskoro umire, još u dječjoj dobi.
Izvori
- ↑ Ivaniš Korvin, Hrvatska enciklopedija
- ↑ János Corvin son of Marrhias I, Britannica
- ↑ Šišić, Ferdo, Povijest Hrvata, Pregled povijesti hrvatskog naroda 600.-1526., prvi dio, str. 243.
- ↑ Tomorad, Mladen, Vanjska politka Matijaša Korvina od 1464. do 1490.
- ↑ Šišić, Ferdo, Povijest Hrvata, Pregled povijesti hrvatskog naroda 600.-1526., prvi dio, str. 246.
Vanjske veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Tomorad, Mladen, Vanjska politka Matijaša Korvina od 1464. do 1490.