Maslowljeva hijerarhija potreba
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Maslow%27s_hierarchy_of_needs-sh.svg/400px-Maslow%27s_hierarchy_of_needs-sh.svg.png)
Maslowljeva hijerarhija potreba, u psihologiji, teorija koju je Abraham Maslow predložio u radu Teorija čovječje motivacije (A Theory of Human Motivation, 1943.) objavljenu u Psychological Reviewu.[2] Maslow je naknadno proširio svoju ideju da bi u nju uključio vlastita opažanja urođene znatiželje u ljudi. Njegove teorije slične su mnogim drugim teorijama čovječje razvojne psihologije, od kojih se neke fokusiraju na opis stadijâ rasta u ljudi. Da bi opisao obrazac kroz koji čovječja motivacija općenito prolazi, Maslow je upotrijebio termine »fiziološke potrebe«, »sigurnost«, »pripadnost« i »ljubav«, »poštovanje«, »samoaktualizacija« i »samotranscendencija«.
Maslow je proučavao one ljude koje je nazvao egzemplarnima poput Alberta Einsteina, Jane Addams, Eleanor Roosevelt i Fredericka Douglassa, a ne mentalno bolesne ili neurotične ljude, pišući da »proučavanje sakatih, zaostalih, nezrelih i nezdravih primjeraka može proizvesti samo sakatu psihologiju i sakatu filozofiju«.[3] Maslow je proučavao 1 % najzdravijih u populaciji univerzitetskih studenata.[4]
Maslowljeva teorija u cijelosti je bila izražena u njegovoj knjizi Motivacija i ličnost (Motivation and Personality, 1954.).[5] Ova hijerarhija ostaje vrlo popularan radni okvir u sociologijskim istraživanjima, obuci u upravljanju[6] te srednjoškolskoj i visokoškolskoj nastavi psihologije.
»Piramida potreba« i alternativni prikaz
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Dinami%C4%8Dki_prikaz_hijerarhije_potreba_po_Maslowu.svg/400px-Dinami%C4%8Dki_prikaz_hijerarhije_potreba_po_Maslowu.svg.png)
Prikaz Maslowljeve hijerarhije potreba u obliku piramide često se pogrešno pripisuje njemu, no riječ je zapravo o tuđoj interpretaciji njegova rada nastaloj kasnije. Ona se pripisuje Werneru Correllu,[7] a sigurno je postojala već 1970., što je bila godina Maslowljeve smrti.[8]
»Do sada je naša teorijska rasprava možda ostavila dojam da je ovih pet skupova potreba u nekakvu stepenastu, isključivu odnosu jedan prema drugome. Govorili smo takvim riječima kao što je sljedeće: ›Ako je jedna potreba zadovoljena, onda se pojavljuje druga.‹ Ova tvrdnja mogla bi ostaviti pogrešan dojam o tome da neka potreba mora biti 100 posto zadovoljena prije nego što se pojavi sljedeća.«
- — Maslow, Teorija čovječje motivacije, 1943.
Piramidalni prikaz uglavnom daje jedan previše statički nazor Maslowljeva dinamičkog modela. To je dovelo do mnogo nerazumijevanja i neosnovanih kritika. Eklatantan primjer jedne takve pogrešne interpretacije jest pretpostavka da su kategorije potreba poredane strogo diskretno i da jedna kategorija potreba mora biti 100 % zadovoljena prije nego što sljedeća kategorija potreba postane motivirajuća. No često je dovoljno da stupanj ispunjenja bude 70 % ili manji da bi se pojavila sljedeća viša potreba. Primjetan stupanj zasićenja također znatno varira s individualnim očekivanjima.[9] Neki udžbenici[10] stoga upotrebljavaju dinamičke prikaze na osnovi Krecha, Crutchfielda i Ballacheyja (1962, S. 72/77).
Povezano
- Engelov zakon
- John Curtis Gowan
- Juan Antonio Pérez López
- Manfred Max Neef
- metamotivacija
- Murrayjeve psihogene potrebe
- potreba
- teorija potreba
Reference
- ↑ Simons, Janet A. et al. Maslow's Hierarchy of Needs „Maslow's hierarchy of needs u: Psychology - The Search for Understanding”. West Publishing Company. Pristupljeno 24. aprila 2015.
- ↑ Maslow, A. H. (1943). A theory of human motivation. Psychological Review 50 (4) 370–96. Preuzeto s: http://psychclassics.yorku.ca/Maslow/motivation.htm.
- ↑ Maslow, A (1954). Motivation and personality. New York, NY: Harper. str. 236. ISBN 0-06-041987-3.
- ↑ Mittelman, W. (1991). „Maslow's study of self-actualization: A reinterpretation”. Journal of Humanistic Psychology 31 (1): 114–135. DOI:10.1177/0022167891311010.
- ↑ Maslow, A. (1954). Motivation and personality. New York, NY: Harper.
- ↑ Kremer, William Kremer; Hammond, Claudia (31. augusta 2013). „Abraham Maslow and the pyramid that beguiled business”. BBC news magazine. Pristupljeno 1. septembra 2013.
- ↑ Thomas Breyer-Mayländer: Einführung in das Medienmanagement: Grundlagen, Strategie, Führung, Personal. Oldenbourg Wissenschaftsverlag (28. januara 2004.). ISBN 3-486-27594-1, str. 149.
- ↑ F. Divesta: Educational Psychology: Instruction and Behavioral Change. Irvington Pub; Later Printing edition (april 1970.). ISBN 0-89197-133-5, str. 151.
- ↑ Georg Schreyögg, Jochen Koch: Grundlagen des Managements: Basiswissen für Studium und Praxis. Gabler Verlag; izdanje: 2., izmijenjeno i dop. izd. 2010 (11. juna 2010.). ISBN 3-8349-1589-0, Seite 197/198
- ↑ usp. Personalführungslehre: Grundlagen, Funktionen und Modelle der Führung (UTB) ili Motivation und Handeln (Springer)
Preporučena literatura
- Heylighen, Francis (1992). „A cognitive-systemic reconstruction of maslow's theory of self-actualization”. Behavioral Science 37 (1): 39–58. DOI:10.1002/bs.3830370105.
- Kress, Oliver (1993). „A new approach to cognitive development: ontogenesis and the process of initiation”. Evolution and Cognition 2 (4): 319–332.
Eksterni linkovi
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- A Theory of Human Motivation, Maslowljev izvorni članak iz 1943.
- Maslow's Hierarchy of Needs, Teacher's Toolbox. Pregledna videosnimka Maslowljeva rada autora Geoffa Pettyja
- A Theory of Human Motivation: Annotated Arhivirano 2006-11-10 na Wayback Machine-u
- teorija i biografija, uključujući detaljan opis i primjere samoaktualiziranih ljudi
- Maslowljeva hijerarhija potreba, Valdosta.
- Abraham Maslow, C. George Boheree