Megaloblastna anemija
Megaloblastna anemija | |
---|---|
![]() | |
Razmaz periferne krvi pokazuje hipersegmentisane neutrofile, karakteristične za megaloblastnu anemiju | |
Specijalnost | hematologija |
Klasifikacija i eksterni resursi | |
ICD-10 | D51.1, D52.0, D53.1 |
ICD-9 | 281 |
DiseasesDB | 29507 |
eMedicine | med/1420 ped/2575 |
MeSH | D000749 |
[uredi na Vikipodacima] |
Megaloblastna anemija je oblik anemije koji nastaje usled poremećaja sinteze DNK u matičnim ćelijama kosne srži.[1][2]
U najvećem broju slučajeva (95%) megaloblastna anemija nastaje usled nedostatka vitamina B12 ili folne kiseline, a u samo 5% slučajeva zbog naslednog ili stečenog poremećaja u sintezi DNK. Kako pri deficitu ovih vitamina nije smanjena sinteza RNK, pa stoga ni hemoglobina, sazrevanje citoplazme se odvija normalno. S druge strane, sazrevanje jedra je usporeno, a to utiče na sposobnost ćelija za deobu i proliferaciju.
Kao posledica nastaju megaloblasti (umesto uobičajenih eritroblasta), a od njih megalociti koji dospevaju u perifernu krv. Veliki broj megaloblasta i megalocita se raspada još u kosnoj srži, a skraćen je i životni vek eritrocita u krvotoku. Ovaj fenomen izaziva hiperplaziju eritrocitne loze, ali ona ipak ne uspeva da kompenzuje pojačanu razgradnju ovih ćelija, što dovodi do anemije.
Najčešći oblik megaloblastne anemije je perniciozna anemija, koja nastaje usled deficita vitamina B12. Ona je posledica nestvaranja unutrašnjeg faktora u sluzokoži želuca, potrebnog za apsorbovanje vitamina B12 u terminalnom delu ileuma. Nestvaranje unutrašnjeg faktora je posledica atrofije sluznice želuca, koja je uslovljena autoimunim procesima. Postoje i drugi oblici megaloblastne anemije, a jedan od njih je i eritroleukemija.
Deficit vitamina B12 je veoma redak, jer se dovoljne količine unose putem hrane (osim kod striktnih vegetarijanaca). Deficit folne kiseline je nešto češći, zbog velikih dnevnih potreba (oko 50μg) a malih rezervi istog u organizmu (5–10 mg). Nedostatak ovih vitamina izaziva i druge poremećaje, kao npr. atrofiju epitelnih ćelija u gastro-intestinalnom traktu, neurološka oštećenja i sl.
Oblici megaloblastnih anemija koji nastaju zbog urođenih ili stečenih poremećaja u sintezi DNK su: orotska acidurija, Lesch-Nihan-ov sindrom i dr. Takođe, bolest se javlja i kao komplikacija pri davanju mnogih hemioterapijskih sredstava pri lečenju leukemija i tumora.
Izvori
Šablon:Portalbar