Nuklearna renesansa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/Nuclear_power_plant_construction.jpg/300px-Nuclear_power_plant_construction.jpg)
Nuklearna renesansa kao pojam se koristi od 2001. kao referenca za mogući preporod industrije nuklearne energije što je potaknuto povećanjem cijena fosilnih goriva kao i novom zabrinutošću s limitima vezanim za emisije stakleničkih plinova.[1] U isto vrijeme sugerirane su brojne barijere vezane za nuklearnu renesansu, kao što su nepovoljna ekonomija u odnosu na druge izvore energije, sporost u rješavanju pitanja klimatskih promjena,[2] industrijska uska grla i manjak kadra u nuklearnom sektoru,[2] te tekuće pitanje o tome što učiniti s radioaktivnim otpadom.[2][3] Međutim, analiza mjerodavnih studija iz 2011. sugerira da je nuklearna energija najjeftinija niskougljična tehnologija i da ima najviše potencijala da zadovolji zahtjeve međuvladinog panela o klimatskim promjenama.[4] Tu su i problemi sa sve više nuklearnih nesreća, sigurnosti, te nuklearnim oružjem.[2][5][6]
Izgradnja nuklearnih reaktora u Finskoj i Francuskoj, koji su trebali voditi ka nuklearnom preporodu,[7] je u zastoju zbog prekoračenog budžeta.[7][8][9] U Kini su u izgradnji 27 reaktora,[10] a značajan broj reaktora se gradi i u Južnoj Koreji, Indiji i Rusiji. U narednih 10-15 godina će biti zatvoreno barem 100 starijih i manjih reaktora.[11]
U martu 2011. godine, nuklearna nesreća u japanskoj elektrani Fukoshima i drugim postrojenjima navela je neke stručnjake da se zapitaju o budućnosti nuklearne renesanse.[12][13][14][15][16] Platts je izvijestio da je kriza u Japanu zbog Fukushime također navela i zemlje koje su vodeće u potrošnji energije da preispitaju sigurnost svojih postojećih reaktora.[17] Kina, Njemačka, Švicarska, Izrael, Malezija, Tajland, Velika Britanija, Italija[18] i Filipini preispituju svoj nuklearni program. Indonezija i Vijetnam i dalje planiraju izgradnju nuklearnih postrojenja.[19][20][21][22] Zemlje poput Australije, Austrije, Danske, Grčke, Irske, Latvije, Lihtenštajna, Luksemburga, Portugala, Malazije, Novog Zelanda i Norveške se protive programu nuklearne energije.
U izvješću UBS-a, koje je dostavljeno 12. 4. 2011. predviđa se da će se oko 30 nuklearnih reaktora širom svijeta vjerojatno zatvoriti, a najvjerojatnije one koje se nalaze na seizmički aktivnim područjima ili blizu međunarodnih granica.[23] Analize pokazuju da će čak i zemlje koje zagovaraju nuklearnu energiju, kao npr. Francuska, biti prisiljene zatvoriti najmanje dva reaktora kako bi pokazali političku angažiranost i povratili prihvaćanje nuklearne energije od strane javnosti.[23] U septembru 2011. njemački Siemens je objavio da će se u potpunosti povući iz nuklearne industrije, kao odgovor na nuklearnu katastrofu u Fukushimi.[24]
Izvješće World Energy Outlook iz 2011. koje je objavila Međunarodna agencija za energiju kaže da će svaka sumnja u nuklearnu energiju imati dalekosežne posljedice i da bi veliki odmak od nuklearne energije povećao potražnju za fosilnim gorivima, povećavajući tako zabrinutost za cijenu energije, energetsku sigurnost i suzbijanje klimatskih promjena.[25] Izvješće također kaže da bi posljedice bile najgore za zemlje s ograničenim lokalnim energetskim resursima koje se uvelike oslanjaju na nuklearnu energiju u budućnosti.[25]
Pregled
Od aprila 2012., ukupno 436 nuklearnih reaktora je bilo u pogonu u 30 zemalja, osam manje od historijskog maksimuma koji je iznosio 444 u 2002. godini. Od 2002., s radom je započelo 28 postrojenja, a zatvoreno ih je 36, uključujući šest postrojenja u Fukushimi u Japanu. Ukupan broj svjetskih reaktora ima nominalan kapacitet od oko 370 GW. Unatoč tome što je 2012. godine u pogonu bilo osam nuklearnih elektrana manje nego 2002. godine, ukupni kapacitet je bio veći 2012. godine za 7 GW. Broj novih nuklearnih reaktora, broj ukupno ugašenih elektrana i ukupno iniciranih projekata izgradnje po izvješću IAEA-e:
Godina | Nova priključenja | Prekid rada | Promjena mreže | Inicirana izgradnja | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
# reaktora | GW | # reaktora | GW | # reaktora | GW | # reaktora | GW | ||
2004. | 5 | 4.8 | 05 | 1.4 | ±0 | +3.4 | 02 | 01.3 | |
2005. | 4 | 3.8 | 02 | 0.9 | +2 | +2.9 | 03 | 02.9 | |
2006. | 2 | 1.5 | 08 | 2.2 | −6 | −0.7 | 04 | 03.3 | |
2007. | 3 | 1.9 | 00 | –– | +3 | +1.9 | 08 | 06.5 | |
2008. | 0 | –– | 01 | 0.4 | −1 | −0.4 | 10 | 10.5 | |
2009. | 2 | 1.0 | 03 | 2.5 | −1 | −1.4 | 12 | 13.1 | |
2010. | 5 | 3.8 | 01 | 0.1 | +4 | +3.6 | 16 | 15.8 | |
2011. | 7 | 4.0 | 13 | 11.4 | −6 | −7.4 | 04 | 01.9 | |
2012. | 3 | 2.9 | 03 | 1.3 | 0 | +1.6 | 07 | 06.9 |
Veze
Reference
- ↑ The Nuclear Renaissance (by the World Nuclear Association)
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Trevor Findlay. The Future of Nuclear Energy to 2030 and its Implications for Safety, Security and Nonproliferation February 4, 2010.
- ↑ George Monbiot "Nuclear vs Nuclear vs Nuclear", The Guardian, February 2 2012
- ↑ Martin Nicholson, Tom Biegler, and Barry W. Brook "How carbon pricing changes the relative competitiveness of low-carbon baseload generating technologies", Energy 36(1), pp 305-313, 2011
- ↑ Allison Macfarlane (May 1, 2007 vol. 63 no. 3). „Obstacles to Nuclear Power”. Bulletin of the Atomic Scientists. str. 24–25.
- ↑ M.V. Ramana. Nuclear Power: Economic, Safety, Health, and Environmental Issues of Near-Term Technologies, Annual Review of Environment and Resources, 2009, 34, pp. 144-145.
- ↑ 7,0 7,1 James Kanter. Is the Nuclear Renaissance Fizzling? Green, 29 May 2009.
- ↑ James Kanter. In Finland, Nuclear Renaissance Runs Into Trouble New York Times, May 28, 2009.
- ↑ Rob Broomby. Nuclear dawn delayed in Finland BBC News, 8 July 2009.
- ↑ „Nuclear Power in China”. Arhivirano iz originala na datum 2012-02-13. Pristupljeno 2012-12-21.
- ↑ Michael Dittmar. Taking stock of nuclear renaissance that never was Sydney Morning Herald, August 18, 2010.
- ↑ Nuclear Renaissance Threatened as Japan’s Reactor Struggles Bloomberg, published March 2011, accessed 2011-03-14
- ↑ Analysis: Nuclear renaissance could fizzle after Japan quake Arhivirano 2011-03-17 na Wayback Machine-u Reuters, published 2011-03-14, accessed 2011-03-14
- ↑ Japan nuclear woes cast shadow over U.S. energy policy Arhivirano 2011-03-16 na Wayback Machine-u Reuters, published 2011-03-13, accessed 2011-03-14
- ↑ Nuclear winter? Quake casts new shadow on reactors MarketWatch, published 2011-03-14, accessed 2011-03-14
- ↑ Will China's nuclear nerves fuel a boom in green energy? Channel 4, published 2011-03-17, accessed 2011-03-17
- ↑ „NEWS ANALYSIS: Japan crisis puts global nuclear expansion in doubt”. Platts. 21 March 2011.
- ↑ „Italy announces nuclear moratorium”. World Nuclear News. 24 March 2011. Pristupljeno 23 May 2011.
- ↑ Jo Chandler (March 19, 2011). „Is this the end of the nuclear revival?”. The Sydney Morning Herald.
- ↑ Aubrey Belford (March 17, 2011). „Indonesia to Continue Plans for Nuclear Power”. New York Times.
- ↑ Israel Prime Minister Netanyahu: Japan situation has "caused me to reconsider" nuclear power Arhivirano 2019-09-30 na Wayback Machine-u Piers Morgan on CNN, published 2011-03-17, accessed 2011-03-17
- ↑ Israeli PM cancels plan to build nuclear plant xinhuanet.com, published 2011-03-18, accessed 2011-03-17
- ↑ 23,0 23,1 Nucléaire : une trentaine de réacteurs dans le monde risquent d'être fermés Arhivirano 2011-04-16 na Wayback Machine-u Les Échos, published 2011-04-12, accessed 2011-04-15
- ↑ „Siemens to quit nuclear industry”. BBC News. 18 September 2011.
- ↑ 25,0 25,1 International Energy Agency "World Energy Outlook 2011" Arhivirano 2013-01-24 na Wayback Machine-u, International Energy Agency 2011