Pletenje slame u Bjelorusiji
Pletenje slame u Bjelorusiji | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Regija: | Evropa |
Godina upisa: | 2022. |
ID: | 01889 |
Ugroženost: | |
Poveznica: | UNESCO |
Pletenje slame u Bjelorusiji se prakticira od davnina za izradu različitih neophodnih predmeta: kutije, korpe, pokrivala za glavu, igračke i raznovrsni pribor. Neki proizvodi imaju posebno duhovno značenje, kao što su žetveni vijenci, složene strukture u obliku dijamanta za koje se vjeruje da štite domaćinstvo od zla i bolesti.
Slama se početkom svoje upotrebe koristila samo za praktičnu upotrebu: krovovi, izoliranje kuće, prostirka u krevetu, obuća, šeširi i kućanski pribor. Od 19. stoljeća pojavljuju se i ukrasni predmeti. Buketi od slamnatog cvijeća postali su popularni početkom 20. stoljeća, sami ili u kombinaciji sa suhim cvijećem. Francuska je na prvom mjestu u Evropi po vještini rada sa slamom, Bjelorusija je na drugom mjestu.[1]
Moderna umjetnost pletenja slame zasniva se na narodnoj tradiciji naslijeđenoj od roditelja i starijih predaka. Stalno se obogaćuje kreativnim dostignućima individualnih stručnjaka koji svoja znanja i vještine prenose online i kroz obrazovne institucije, umjetničke studije, zanatske centre i festivale.
Neki rade kao individualne zanatlije, prodajući svoje proizvode od slame na sajmovima, festivalima, izložbama ili buticima tradicionalnih zanata, dok se drugi bave pletenjem slame kao hobijem. Stručnjaci su prvenstveno žene, iako sudjeluju i muškarci, kreirajući proizvode u drevnoj tehnici spiralnog tkanja.
Nematerijalna svjetska baština
Postupak izrade počinje potapanjem slame u kipućoj vodoj vodi (hladna voda nije dovoljna jer materijal ostaje krhak i lomljiv). Nakon nekoliko minuta izvadi se i stavi u vrećicu kako bi se zadržala fleksibilnost. Sa radom je najbolje početi odmah, jer vlažna slama pocrni.
Slama se također može izbijeliti: prethodno kuhati 40 minuta u jakom koncentratu hidrogen peroksida. Također, ako je potrebno, u ovoj fazi (nakon izbjeljivanja), slama se nijansira bojama za tkaninu.
Pletenje slame u Bjelorusiji se nalazi na UNESCO-voj Reprezentativnoj listi nematerijalnog svjetskog naslijeđa kao element nematerijalnog kulturnog naslijeđa u Bjelorusiji.[2] Odluku o upisu donio je Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog naslijeđa na zasjedanju koje je održano od 28. novembra. do 2. decembra 2022. u Rabatu u Maroku.[3]