Prolin
L-prolin | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() | |||
IUPAC ime |
| ||
Drugi nazivi | Pirolidin-2-karboksilna kiselina | ||
Identifikacija | |||
Abrevijacija | Pro, P | ||
CAS registarski broj | 609-36-9 ![]() 147-85-3 (L-izomer) 344-25-2 (D-izomer) | ||
PubChem[1][2] | 614 | ||
ChemSpider[3] | 594 | ||
EC-broj | 210-189-3 | ||
MeSH | Proline | ||
Jmol-3D slike | Slika 1 | ||
| |||
| |||
Svojstva | |||
Molekulska formula | C5H9NO2 | ||
Molarna masa | 115.13 g mol−1 | ||
Agregatno stanje | Bezbojni kristali, higroskopni | ||
Tačka topljenja | 205 °C (razlaže se) | ||
Rastvorljivost u vodi | rastvoran je | ||
Ukoliko nije drugačije napomenuto, podaci se odnose na standardno stanje (25 °C, 100 kPa) materijala | |||
Infobox references |
Prolin (Pro, P) je neesencijalna aminokiselina.
Biosinteza
Biosinteza počinje fosforilacijom i redukcijom karboksilnog postraničnog lanca glutamata. Proizvod reakcije glutamat gama-semialdehid, spontano ciklizuje u neenzimskoj reakciji kojom nastaje delta1-pirolin-5-karboksilat. Redukcijom ovog međuprodukta nastaje prolin.[4][5]
Kod sisara biosinteza se može odvijati i na drugi način kroz ciklus ureje. U ovom putu arginin služi kao prvi međuproizvod koji prelazi u ornitin. Iz ornitina i alfa-ketoglutarata uz pomoć enzima ornitin alfa-aminotransferaze nastaje glutamat gama semialdehid.
Reference
- ↑ Li Q, Cheng T, Wang Y, Bryant SH (2010). „PubChem as a public resource for drug discovery.”. Drug Discov Today 15 (23-24): 1052-7. DOI:10.1016/j.drudis.2010.10.003. PMID 20970519. edit
- ↑ Evan E. Bolton, Yanli Wang, Paul A. Thiessen, Stephen H. Bryant (2008). „Chapter 12 PubChem: Integrated Platform of Small Molecules and Biological Activities”. Annual Reports in Computational Chemistry 4: 217-241. DOI:10.1016/S1574-1400(08)00012-1.
- ↑ Hettne KM, Williams AJ, van Mulligen EM, Kleinjans J, Tkachenko V, Kors JA. (2010). „Automatic vs. manual curation of a multi-source chemical dictionary: the impact on text mining”. J Cheminform 2 (1): 3. DOI:10.1186/1758-2946-2-3. PMID 20331846. edit
- ↑ Darinka Koraćević, Gordana Bjelaković, Vidosava Đorđević. Biohemija. savremena administracija. ISBN 86-387-0622-7.
- ↑ David L. Nelson, Michael M. Cox (2005). Principles of Biochemistry (4th izd.). New York: W. H. Freeman. ISBN 0-7167-4339-6.
Literatura
- Darinka Koraćević, Gordana Bjelaković, Vidosava Đorđević. Biohemija. savremena administracija. ISBN 86-387-0622-7.
Spoljašnje veze
![]() | Portal Hemija |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/15px-Commons-logo.svg.png)
- Bionet škola
Wikimedia Commons ima još multimedijalnih datoteka vezanih za: Prolin
- p
- r
- u
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/L-amino_acid_any.png/100px-L-amino_acid_any.png)
![]() | Ovaj članak o hemiji ili kemiji je u začetku. Možete pomoći Wikipediji tako što ćete ga proširiti. |