Sofena
Za kraljevstvo v. Kraljevstvo Sofena.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Maps_of_the_Armenian_Empire_of_Tigranes.gif/250px-Maps_of_the_Armenian_Empire_of_Tigranes.gif)
Sofena (armenski: Ծոփք Copʿkʿ, starogrčki: Σωφηνή Sōphēnē, latinski: Sophene) je naziv na nekadašnju provinciju Armenskog Kraljevstva i Rimskog Carstva, smještenu na jugozapadu antičke armenske države. Njeno područje se nalazi u današnjoj jugoistočnoj Turskoj.[1]
Oblast kasnije poznata kao Sofena je bila dio kraljevstva Urartu u 8. i 7. vijeku pne. Nakon što je ujedinio svoje kraljevstvo početkom 700-ih pne. kralj Argištis I od Urartua je mnoge stanovnike tog područja preselio u Erebuni (današnju armensku prijestolnicu Jerevan). Oko 600. pne. je Sofena postala dio nove armenske države pod Orontidima.
Prema Anania Shirakatsijevoj knjizi Ashkharatsuyts ("Svjetski atlas," 7. vijek), Copk (Sophene) je bila 2. po veličini od 15 provincija Velike Armenije. Sastojala se od 8 kantona (gavara): Khordzyan, Hashtyank, Paghnatun, Balahovit, Tsopk (Shahunyats), Andzit, Degiq, i Gavreq (Goreq).[2]
Nakon Aleksandrovog pohoda na Aziju i kolapsa Ahemenidskog Carstva, Sofena je postala dio nezavisne armenske države. Početkom 200-ih je seleukidski vladari su nastojali oslabiti armensku državu, te je stvorio novu državu pod nazivom Kraljevstvo Sofena. Njom je vladao ogranak orontidske kraljevske kuće. Kasnije se i taj entitet raspao, kada je stvorena Komagena.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Map_of_Roman_dependency_of_Sophene%2C_Corduene%2C_Commagene%2C_and_Osrhoene_as_of_31_BC.png/250px-Map_of_Roman_dependency_of_Sophene%2C_Corduene%2C_Commagene%2C_and_Osrhoene_as_of_31_BC.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e6/Sophene.png/250px-Sophene.png)
Kada je Antioh III Veliki konačno anektirao armenske zemlje, Zarijadra je postavio za svog satrapa u Sofeni. On se nakon Antiohovog poraza u bitci kod Magnezije 190. pne. pobunio i, uz rimski pristanak, proglasio nezavisno Kraljevstvo Sofena. Ta je država ostala nezavisna sve do 80-tih pne. kada ju je osvojio Tigran Veliki i pripojio Armenskom Carstvu.
Nekoliko decenija kasnije je Tigrana Velikog pobijedio rimski vojskovođa Pompej te Sofenu dao na upravljanje Tigranovom sinu Tigranu.[3] Sofena je nešto kasnije postala rimska provincija čije je sjedište bilo Amida, današnji Diyarbakir. Oko godine 54. njome je vladao Sohem od Emese.[4]
Godine 530. Sofena je pripojena bizantskoj provinciji Armeniji.[5]
Povezano
- Kraljevstvo Sofena
Reference
- ↑ The History of Rome By Theodor Mommsen, William Purdie Dickson.
- ↑ Anania Shirakatsi, Geography.
- ↑ Richardson, Peter, Univ of South Carolina Press, 1996, p. 96.
- ↑ Swain, Simon, Hellenism and Empire: Language, Classicism, and Power in the Greek World, Ad 50-250, Oxford University Press, 1996, p. 304.
- ↑ Joshua, The Chronicle of Pseudo-Joshua the Stylite, Liverpool University Press, 2001, p. 54.
- p
- r
- u
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/83/Vexilloid_of_the_Roman_Empire.svg/45px-Vexilloid_of_the_Roman_Empire.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/34/Roman_empire.png/80px-Roman_empire.png)
p • r • u Kasne rimske provincije | |||
---|---|---|---|
Zapadno Carstrvo (395–476) | |||
Pretorijanska prefektura Galija | Dijeceza Galija: Lugdunensis I | Lugdunensis II | Lugdunensis III | Lugdunensis IV | Belgica I | Belgica II | Germania I | Germania II | Alpes Poeninae et Graiae | Maxima Sequanorum Dijeceza Vienne (kasnije Septem Provinciae): Viennensis | Alpes Maritimae | Aquitanica I | Aquitanica II | Novempopulana | Narbonensis I | Narbonensis II Dijeceza Španija: Baetica | Baleares | Carthaginensis | Tarraconensis | Gallaecia | Lusitania | Mauretania Tingitana Dijeceza Britanija: Britannia I | Britannia II | Flavia Caesariensis | Maxima Caesariensis | Valentia (369) | ||
Pretorijanska prefektura Italija | Dijeceza Suburbikanska Italija: Apulia et Calabria | Bruttia et Lucania | Campania | Picenum Suburbicarium | Samnium | Tuscania et Umbria | Valeria | Sicilia | Sardinia | Corsica Dijeceza Anorijanska Italija: Liguria et Aemilia | Flaminia et Picenum Annonarium | Venetia et Istria | Alpes Cottiae | Raetia I | Raetia II Dijeceza Afrika†: Africa proconsularis (Zeugitana) | Byzacena | Mauretania Caesariensis | Mauretania Sitifensis | Numidia Cirtensis | Numidia Militiana | Tripolitania Dijeceza Panonija (kasnije Illyricum): Dalmatia | Noricum mediterraneum | Noricum ripense | Pannonia I | Pannonia II | Savia | Valeria ripensis | ||
Istočno Carstvo (395–cca. 640) | |||
Pretorijanska prefektura Ilirik | Dijeceza Dacia: Dacia mediterranea | Dacia ripensis | Moesia I | Praevalitana | Dardania Diocese of Macedonia: Achaea | Epirus vetus | Epirus nova | Macedonia I | Macedonia II Salutaris | Thessalia | Creta | ||
Pretorijanska prefektura Istok | Dijeceza Trakija: Europa | Thracia | Haemimontus | Rhodope | Moesia II§ | Scythia§ Dijeceza Azija*: Asia | Hellespontus | Pamphylia | Caria§ | Lydia | Lycia | Lycaonia (370) | Pisidia | Phrygia Pacatiana | Phrygia Salutaria | Insulae§ Dijeceza Pont*: Bithynia | Galatia I* | Galatia II Salutaris* | Paphlagonia* | Honorias* | Cappadocia I* | Cappadocia II* | Helenopontus* | Pontus Polemoniacus* | Armenia I* | Armenia II* | Armenia Maior* | Armenske satrapije* | Armenia III (536) | Armenia IV (536) Dijeceza Istok: Cilicia I | Cilicia II | Isauria | Cyprus§ | Syria I | Syria II Salutaris | Syria Euphratensis | Osroene | Mesopotamia | Phoenice | Phoenice Libanensis | Palaestina I | Palaestina II | Palaestina III Salutaris | Arabia | Theodorias (530s) Dijeceza Egipat: Ægyptus I | Ægyptus II | Augustamnica I | Augustamnica II | Arcadia Ægypti | Thebais Superior | Thebais Inferior | Libya Superior | Libya Inferior | ||
Ostale teritorije | Taurica | Lazica (532/562) | Spania (552) | ||
Napomene | Reforma provincijske administracije koju je prveo Dioklecijan, cva. 293. Pretorijanske prefekture ustanovljene nakon smrti Konstantina I. Carstvo trajno podijeljeno akon 395. Egzarhati Ravenna i Afrika ustanovljeni nakon 584. Provincije zamijenjene sistemom tema, cva. 680. * pogođena (modificiranih granica/ukinuta/preimenovana) Justinijanovom administrativnom reorganizacijom 534-536 † ponovno uspostavljena nakon što ju je ukinulo Istočno Carstvo 534, kao posebna pretorijanska prefektura Afrika § uključena u Quaestura exercitus godine 536. |