Зимске олимпијске игре 1994.
XVII Зимске олимпијске игре су одржане 1994. године у Лилехамеру, у Норвешкој. Остали градови кандидати су били Енкориџ, Естерзунд/Ор и Софија.
![]() | |||
Град домаћин | Лилехамер, ![]() | ||
---|---|---|---|
Број држава | 67 | ||
Број спортиста | 1.737 | ||
Број спортова | 6 | ||
Број такмичења | 31 | ||
Отварање игара | 12. фебруар 1994. | ||
Затварање игара | 27. фебруар 1994. | ||
С обзиром на савршену организацију, необичну сусретљивост домаћина, сјајну атмосферу на борилиштима и увек пуне трибине за гледаоце који су без разлике бодрили све такмичаре, ове Игре су по општој оцени проглашене најбољим Зимским олимпијским играма до тада, и једним од најбољих спортских догађаја уопште у историји модерног спорта.[1]
Игре су биле одржане само две године након претходних Зимских олимпијских игара у Албервилу. Од тада су се све Зимске олимпијске игре одржавају сваке парне непреступне године док се Летње олимпијске игре и даље одржавају у преступним годинама.[2]
У такмичарском програму су се истакли следећи појединци и екипе:
- Звезда домаћина је био Јохан Олав Кос који је освојио три злата у брзом клизању оборивши при томе и три светска рекорда.
- Френи Шнајдер је освојила комплет медаља (злато, сребро, бронза) у алпском скијању. Мануела Ди Чента је освојила по једну медаљу у свих пет дисциплина скијашког трчања, док је Мирјам Бедар освојила обе појединачне биатлонске трке.
- Густав Ведер и Донат Аклин постали су први који су одбранили наслов олимпијског првака у бобу двоседу. Клизачи Јекатерина Гордејева и Сергеј Гринков су поновили злато освојено 6 година раније, на Играма у Калгарију.
- Бројна домаћа публика очекивала је победу фаворита Норвежана у мушкој штафетној трци скијашког трчања, али су сведочили напетом финишу у којем су за који центиметар били бржи Италијани. У публици је настао мук, али пар тренутака касније одјекнуо је громки аплауз и овације за нове олимпијске победнике.
- Џејн Торвил и Кристофер Дин, клизачки пар који је у историји ушао величанственим наступом и победом на Играма у Сарајеву овде се поновно такмичио након 10 година паузе, након што је омогућен наступ професионалцима. Овај пут су освојили бронзу.
Спортови
|
|
|
Биланс медаља
(Медаље домаћина посебно истакнуте)
Зимске олимпијске игре 1994. | ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Пласман | Држава | ![]() | ![]() | ![]() | Укупно |
1 | ![]() | 11 | 8 | 4 | 23 |
2 | ![]() | 10 | 11 | 5 | 26 |
3 | ![]() | 9 | 7 | 8 | 24 |
4 | ![]() | 7 | 5 | 8 | 20 |
5 | ![]() | 6 | 5 | 2 | 13 |
6 | ![]() | 4 | 1 | 1 | 6 |
7 | ![]() | 3 | 6 | 4 | 13 |
8 | ![]() | 3 | 4 | 2 | 9 |
9 | ![]() | 2 | 3 | 4 | 9 |
10 | ![]() | 2 | 1 | 0 | 3 |
11 | ![]() | 1 | 2 | 2 | 5 |
12 | ![]() | 1 | 2 | 0 | 3 |
13 | ![]() | 1 | 0 | 1 | 2 |
14 | ![]() | 1 | 0 | 0 | 1 |
15 | ![]() | 0 | 2 | 0 | 2 |
16 | ![]() | 0 | 1 | 5 | 6 |
17 | ![]() | 0 | 1 | 4 | 5 |
18 | ![]() | 0 | 1 | 3 | 4 |
19 | ![]() | 0 | 1 | 2 | 3 |
20 | ![]() | 0 | 0 | 3 | 3 |
21 | ![]() | 0 | 0 | 2 | 2 |
22 | ![]() | 0 | 0 | 1 | 1 |
Укупно | 61 | 61 | 61 | 183 |
Референце
- п
- р
- у
- Свечаности
- Повеља
- Земље учеснице
- Летње игре
- Зимске игре
- Градови домаћини
- Понуде
- МОК
- Медаља
- Скандали и контроверзе
- Колонијализам
- Допинг
- Спортови
- Симболи
- Релације бакље
- Медаља Пјера де Кубертена
- Жене
- Мртви
- Мртви у ПСР
- Атина 1896.
- Париз 1900.
- Сент Луис 1904.
- Лондон 1908.
- Стокхолм 1912.
- 1916.
- Антверпен 1920.
- Париз 1924.
- Амстердам 1928.
- Лос Анђелес 1932.
- Берлин 1936.
- 1940.
- 1944.
- Лондон 1948.
- Хелсинки 1952.
- Мелбурн 1956.
- Рим 1960.
- Токио 1964.
- Мексико Сити 1968.
- Минхен 1972.
- Монтреал 1976.
- Москва 1980.
- Лос Анђелес 1984.
- Сеул 1988.
- Барселона 1992.
- Атланта 1996.
- Сиднеј 2000.
- Атина 2004.
- Пекинг 2008.
- Лондон 2012.
- Рио де Жанеиро 2016.
- Токио 2020.
- Париз 2024.
- Лос Анђелес 2028.
- Бризбејн 2032.
![Олимпијски прстенови](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Olympic_rings_without_rims.svg/100px-Olympic_rings_without_rims.svg.png)
- Шамони Мон Блан 1924.
- Санкт Мориц 1928.
- Лејк Плесид 1932.
- Гармиш-Партенкирхен 1936.
- 1940.
- 1944.
- Санкт Мориц 1948.
- Осло 1952.
- Кортина д'Ампецо 1956.
- Скво Вали 1960.
- Инзбрук 1964.
- Гренобл 1968.
- Сапоро 1972.
- Инзбрук 1976.
- Лејк Плесид 1980.
- Сарајево 1984.
- Калгари 1988.
- Албервил 1992.
- Лилехамер 1994.
- Нагано 1998.
- Солт Лејк Сити 2002.
- Торино 2006.
- Ванкувер 2010.
- Сочи 2014.
- Пјонгчанг 2018.
- Пекинг 2022.
- Милано и Кортина 2026.
- Француски Алпи 2030.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)