Hello World
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/HelloWorld_Maktivism_ComputerProgramming_LEDs.jpg/220px-HelloWorld_Maktivism_ComputerProgramming_LEDs.jpg)
Hello world (у преводу „Здраво свете“) је устаљена реченица која се приказује на излазном медијуму приликом покретања демонстративних програма неког програмског језика. Отуда и име оваквих програма. Уобичајено је да се приликом приказа неког новог програмског језика на почетку приручника прикаже како изгледа на том језику штампа једноставне поруке. Ово често служи за међусобно поређење језика, односно њихове комплексности.
Овај пример се први пут појавио у књизи The C Programming Language, аутора Брајана Кернигана и Дениса Ричија, издатој 1978. године. На српски језик ова књига је преведена под насловом „Програмски језик C“. На почетку књиге се, у жељи да се прикаже одмах како изгледа тај нови језик, налази кратак пример који нешто исписује на екран. Пример из књиге исписује "hello, world
" (без великих слова и знака узвика). Касније се овај пример мало прилагодио, а за наше потребе је и преведен.[1][2]
Овај пример се често користи да би се тестирао ново инсталирани програмски језик, односно његов преводилац, развојно или радно окружење. Сматра се довољно једноставним, али репрезентативним тест-примером за ову сврху.
У наставку следе примери програма Hello World на разним програмским језицима.[3]
Програмски језици
ActionScript 3.0
trace ("Hello, world!");
Ada
with TEXT_IO; procedure HELLO is begin TEXT_IO.PUT_LINE ("Zdravo svete!"); end HELLO;
APL
'Zdravo svete!'
ASP
ASP је скраћеница од Active Server Pages.
<% Response.Write("Zdravo svete!") %>
AWK
BEGIN { print "Zdravo svete!" }
Bash (Bourne Again SHell)
Први ред кода означава локацију извршне датотеке интерпретера, па може бити различит од система до система.
#!/usr/bin/bash echo "Zdravo svete!"
BASIC
Све ANSI/ISO имплементације бејсик преводиоца препознају следеће инструкције
10 PRINT "Zdravo svete!" 20 END
Од када се и бејсик прилагодио тенденцијама структурног програмирања није неопходно навести бројне ознаке за наредбе, па претходни пример на већини модерних преводилаца може изгледати овако
PRINT "Zdravo svete!" END
Овде ваља нагласити да END наредба није неопходна код свих преводилаца.
BeanShell
print("Zdravo svete!");
C
#include <stdio.h> int main(void) { printf("Zdravo svete!"); return 0; }
C++
#include <iostream> using namespace std; int main() { cout << "Zdravo svete!"; return 0; }
У принципу није неопходно назначити коришћење нејмспејса (namespace) std:
#include <iostream> int main() { std::cout << "Zdravo svete!"; return 0; }
Премда се коришћење чланица истог може и селективно назначити:
#include <iostream> using std::cout; int main() { cout << "Zdravo svete!"; return 0; }
C++/CLI
int main() { System::Console::WriteLine("Zdravo svete!"); }
C#
namespace Hi { class Hi { static void Main(string[] args) { System.Console.Write("Zdravo svete!"); } } }
COBOL
identification division. program-id. hello-world. procedure division. display "Zdravo svete!" stop run.
ColdFusion
<cfoutput>Zdravo svete!</cfoutput>
Forth
За испис поруке "Здраво свете!", у интерактивном начину рада, може да послужи следећи код:
." Здраво свете!"
Испис можемо да "улепшамо" издвајајући га у посебан ред на следећи начин:
CR ." Здраво свете!" CR
У програмском језику Форт можемо да дефинишемо нову реч Поздрав
која ће да уради исти посао:
: Поздрав CR ." Здраво свете!" CR ;
FORTRAN
PROGRAM HI PRINT *, "Zdravo svete!" END PROGRAM
Go
Следећи гоу програм исписује "Здраво свете!":
package main import "fmt" func main() { fmt.Printf("Здраво свете!\n") }
Groovy
Следећи Groovy програм исписује "Здраво свете!":
println "Здраво свете!"
Haskell
main :: IO () main = putStr "Zdravo svete!"
Java
Напомена: фајл треба да буде снимљен под именом hi.java да би могао бити компајлиран.
public class hi { public static void main(String args[]) { System.out.print("Zdravo svete!"); } }
JavaScript
Напомена: Тагови <script>...</script> су присутни у овим примерима иако нису обавезни делови JavaScript програма, тј. не пишу се у истом фајлу као и програм приликом писања програма у једном екстерном JavaScript фајлу (екстензија *.js).
Први пример исписује текст директно на месту где се овај фрагмент кода налази.
<script type="text/javascript"> document.write("Zdravo svete!"); </script>
Други пример исписује текст у конзолу.
console.log("Zdravo svete!");
LaTeX
\documentclass{article} \begin{document} Zdravo, svete! \end{document}
Logo
Следећи код програмског језика лого исписаће "Zdravo svete!" у интерактивном начину рада:
PRINT [Zdravo svete!]
Процедура са именом Pozdrav
, која има исто дејство као и код изнад, може да изгледа овако:
TO Pozdrav PRINT [Zdravo svete!] END
MATLAB
fprintf('Zdravo svete!');
Modula-2
MODULE Pozdrav; FROM InOut IMPORT WriteString, WriteLn; BEGIN WriteString("Zdravo svete!"); WriteLn END Pozdrav.
Natural
WRITE 'Zdravo svete!' * END
Objective C
#import <stdio.h> int main() { puts("Zdravo svete!"); return 0; }
Pascal
program Zdravo (output ); begin writeln('Zdravo svete!') end.
Perl
print "Zdravo svete!";
PHP
<?php echo "Zdravo svete!"; ?>
Овај програм на PHP има и еквивалената (упоређено према излазу):
<?php print("Zdravo svete!"); ?>
<?="Zdravo svete!"?>
Pike
int main() { write("Zdravo svete!"); return 0; }
Python
За испис текста "Здраво свете!" (без знакова навода), у верзијама Пајтон језика које претходе верзији 3.0, може да се употреби следећи код:
print 'Здраво свете!'
У верзији језика 3.0 синтакса је нешто измењена. Горњи пример би изгледао овако:
print('Здраво свете!')
Исти текст, али овога пута заједно са наводницима, могао би да буде приказан извршавањем следећег кода:
'Здраво свете!'
Ruby
puts "Zdravo svete!"
Seed7
$ include "seed7_05.s7i"; const proc: main is func begin writeln("Zdravo svete!"); end func;
SmallTalk
Transcript show: 'Zdravo svete!'
TeX
Здраво, Свете \bye % marks the end of the file; not shown in the final output
Visual Basic
Sub Main() Print "Zdravo svete!" End Sub
испиши ("Здраво свете!");
Спецификације
Win32
Следећи програм отвара кутијицу за поруке (енгл. message box).
#include <windows.h> int WINAPI WinMain( HINSTANCE hInst, HINSTANCE hPrevInstance, LPSTR lpCmdLine, int nCmdShow ) { MessageBox(HWND_DESKTOP, "Zdravo svete!", "Zdravo-svete program", MB_OK); return 0; }
Следећи програм прави мали прозор у коме се исписује текст „Zdravo svete!“.
#include <windows.h> // Deklaracija procadure LRESULT CALLBACK WndProc(HWND, UINT, WPARAM, LPARAM); const char *szClassName = "GlavniProzor"; HINSTANCE hInstance; // Glavna funkcija programa int WINAPI WinMain( HINSTANCE hInst, HINSTANCE hPrevInstance, LPSTR lpCmdLine, int nCmdShow ) { HWND hwnd; MSG msg; WNDCLASSEX wincl; hInstance = hInst; // --- Definisanje klase prozora ------------------ wincl.cbSize = sizeof(WNDCLASSEX); wincl.cbClsExtra = 0; wincl.cbWndExtra = 0; wincl.style = 0; wincl.hInstance = hInstance; wincl.lpszClassName = szClassName; wincl.lpszMenuName = NULL; wincl.lpfnWndProc = WndProc; // dodeljivanje procedure klasi prozora wincl.hbrBackground = (HBRUSH)(COLOR_WINDOW + 1); wincl.hIcon = LoadIcon(NULL, IDI_APPLICATION); wincl.hIconSm = LoadIcon(NULL, IDI_APPLICATION); wincl.hCursor = LoadCursor(NULL, IDC_ARROW); // --- Registracija klase prozora ----------------- if(!RegisterClassEx(&wincl)) return 0; // --- Stvaranje prozora -------------------------- hwnd = CreateWindowEx( 0,szClassName,"Zdravo svete", WS_OVERLAPPEDWINDOW, CW_USEDEFAULT, CW_USEDEFAULT, 200, 80, NULL, NULL, hInstance, NULL ); // --- Prikazivanje prozora ----------------------- ShowWindow(hwnd, nCmdShow); // --- Glavna petlja programa --------------------- while (GetMessage(&msg, NULL, 0, 0)) { TranslateMessage(&msg); DispatchMessage(&msg); } return msg.wParam; } // Procedura LRESULT CALLBACK WndProc( HWND hwnd, UINT message, WPARAM wParam, LPARAM lParam ) { PAINTSTRUCT ps; HDC hdc; switch(message) { case WM_PAINT: // ispisivanje poruke hdc = BeginPaint(hwnd, &ps); TextOut(hdc, 50, 18, "Zdravo svete!", 13); EndPaint(hwnd, &ps); break; case WM_DESTROY: PostQuitMessage(0); break; default: return DefWindowProc(hwnd, message, wParam, lParam); } return 0; }
Извори
- ^ Brian W. Kernighan (Author), Dennis M. Ritchie (1988). C Programming Language (2. изд.). Prentice Hall. ISBN 9780131103627.
- ^ Stroustrup, Bjarne (1997). C++ Programming Language (3. изд.). Addison-Wesley Professional. ISBN 9780201327557.
- ^ Y. Daniel Liang (2010). Introduction to Java Programming, Comprehensive (8. изд.). Prentice Hall. ISBN 9780132130806.
Литература
- Y. Daniel Liang (2010). Introduction to Java Programming, Comprehensive (8. изд.). Prentice Hall. ISBN 9780132130806.
- Stroustrup, Bjarne (1997). C++ Programming Language (3. изд.). Addison-Wesley Professional. ISBN 9780201327557.
- Brian W. Kernighan (Author), Dennis M. Ritchie (1988). C Programming Language (2. изд.). Prentice Hall. ISBN 9780131103627.
- п
- р
- у
Категорија
Списак
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)