Lupanje srca
Aritmija | |
---|---|
![]() | |
EKG snimak ventrikularne fibrilacije srca | |
Specijalnosti | kardiologija |
Simptomi | palpitacije, vrtoglavica, sinkopa, kratak dah, bol u grudima,[1] decreased level of consciousness |
Komplikacije | moždani udar, otkazivanje srca[2][3] |
Vreme pojave | starije doba[4] |
Tipovi | ekstrasistola, supraventricular tachycardias, ventricular arrhythmias, bradikardija[3] |
Uzroci | problemi sa sprovodnim sistemom srca[2] |
Dijagnostički metod | EKG, Holter monitor[5] |
Lečenje | lekovi, pejsmejker, operacija[6] |
Frekvencija | milioni[4] |
[uredi na Vikipodacima] |
Lupanje, preskakanje ili aritmija srca je nenormalni srčani ritam, koji obično uključuje nepravilnosti u frekvenciji i redosledu što se može jasno videti na EKG-u.[7][8] Sve aritmije, a pogotovo one hronične mogu biti opasne. Nepravilnim radom srce ne obavlja svoju funkciju zadovoljavajuće, što šteti organizmu, a osim toga, srce se opterećuje, ugrožava samo sebe i može doći do razvoja ozbiljnijeg oštećenja srčanog mišića. Hronična aritmija može vremenom značajno oštetiti i oslabiti srčani mišić i dovesti do srčane insuficijencije.[9][10]
Naziv
Naziv aritmija nije pravilan jer doslovno prevedeno znači „bez ritma" - pa zato umesto reči „aritmija" podesniji bi bio naziv „disritmija". U praksi se on međutim ne koristi nego se umesto pravilnog koristi naziv aritmija.[9]
Etiologija
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/Hopital_de_LaSalle_-_09.jpg/250px-Hopital_de_LaSalle_-_09.jpg)
Aritmije nastaju zbog nenormalnog stvaranja ili provođenja impulsa. Mogu se javiti i kod normalnog zdravog srca - ektopički udarci, atrijske fibrilacije, pa se tako ventrikularne i supraventrikularne aritmije mogu se javiti i kod potpuno zdravih ljudi.[11][12]
Aritmije mogu uzrokovati psihološki uzroci, bolest, operativni zahvat ili neki lekovi.
Aritmija može biti:[13][14][15]
Tahikardni poremećaj srca, izazvan je ubrzanim radom srca, obično iznad 100 otkucaja u minuti. Mehanizam je zasnovan na fokalnim impulsima ili reentry fenomenu. Fokalni impulsi nastali usled smetnji u stvaranju električnih impulsa u srcu, posledica su:
Povećani automatizam: nadražljivost u SA čvoru ili Purkinjeovim vlaknima je pojačana. Abnormalni automatizam: U pretkomorskim ili komorskim strukturama koje nemaju osobinu “prirodnog pacemakera” nastaje spontani nadražaj.·
Triger aktivnost: kao ishod patološkog naknadnog potencijala. Triger aktivnost uvek predhodi (npr aritmije u okviru hipokalijemije, hiperkalijemije, usled postojanja bradikardije, zatim kod intoksikacije digitalisom itd).
Fokalni impulsi nastali usled smetnji u provođenju električnih impulsa u srcu: „Reentry“ (kružna nadražljivost): Impuls je u jednom smeru blokiran, a u drugom smeru nastavlja da se sprovodi. Nadražaj nastaje ponovo nakon oporavka prvobitnog blokiranog sprovodnog puta (manjak podražljivosti) i time se kružni nadražaj zatvara.
Bradikardni poremećaj srca, izazvan je usporenjem rada srca koja počinje kada se brzina rada srca smanji ispod 60 otkucaja u minuti. Bradiaritmija se normalno pojavljuje tokom sna. Uzroci bradikardije mogu biti srčanog i nesrčanog porekla.[16][17]
Nesrčani uzoci: kao posledica uzimanje nekih lekova; poremećaji elektrolita (hipokalijemija), poremećaji funkcije endokrinih žlezda (smanjena funkcija štitaste žlezde); snižena telesna temperatura; prevaga parasimpatičkog nervnog sistema; neurološki poremećaji; dugotrajno ležanje.[18][19]
Uzroci od strane srca: uzrokovani koronarnom bolesti srca, srčanim manama, degenerativnim primarnim električnim poremećajima. Najčešći uzroci bradikardije srčanog porekla su: poremećaji koji nastaju u SA čvoru i u AV čvoru.
Faktori rizika
Najčešća bolesna stanja koja uzrokuju aritmije su:
- akutni infarkt srca, kao najčešći uzrok u oko 80% pacijenata.[20]
- angina pektoris
- neko drugo oštećenje srčanog tkiva (odnosno bilo kakvo oštećenje srčanog tkiva ili promene u sastavu elektrolita srca mogu izazvati promenu srčanog ritma.)
- Hipertireoza, hipotireoza, hipoadrenalinizam,
- hiperkalijemija, hipokalijemija i drugi elektrolitski poremećaji koji pogoduju aritmiji.
- anestezija, u 25% slučajeva
- pacijenata koji uzimaju srčane glikozide, simpatolitike ili parasimpatomimetike mogu promeniti brzinu rada srca, bilo zbog neposrednog učinka na srčano tkivo, bilo preko nervnog sistema.
- brojni lekovi mogu izazvati aritmije, a takve, lekovima izazvane, aritmije mogu biti i po život opasne.
Aritmija može predstavljati gubitak normalne komunikacije između pretkomorskog provodnog sistema i komora. Zbog činjenice da su pretkomore električno izolovani od komora i povezani su samo AV snopom, pretkom,ore mogu ući u tahikardiju bez poremećaja rada komora.. Često se upotrebljavaju pojmovi ventrikularne i supraventrikularne aritmije. Ventrikularne aritmije potiču iz komora, a supraventrikularne iz dela srca iznad komora, bilo iz pretkomora ili AV čvora.
Dijagnoza
Dijagnoza aritmija postavlja se:
- EKG monitoringom
- Dijagnostikom osnovnog kardijalnog, ili psihosomatskog oboljenja: vrsta bolesti, procena funkcije komora.
- Psihosomatske dijagnostike
Terapija
Terapija aritmija zavisiće od tipa i težine osnovne bolesti, i ima za cilj:[21]
- otklanjanje simptoma
- prevenciju komplikacija (tromboembolije, kardiomiopatije)
- prevenciju naprasne srčane smrti.
Izvori
- ^ „What Are the Signs and Symptoms of an Arrhythmia?”. National Heart, Lung, and Blood Institute. 1. 7. 2011. Архивирано из оригинала 19. 2. 2015. г. Приступљено 7. 3. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ а б „What Is Arrhythmia?”. National Heart, Lung, and Blood Institute. 1. 7. 2011. Архивирано из оригинала 2. 3. 2015. г. Приступљено 7. 3. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ а б „Types of Arrhythmia”. National Heart, Lung, and Blood Institute. 1. 7. 2011. Архивирано из оригинала 7. 6. 2015. г. Приступљено 7. 3. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ а б „Who Is at Risk for an Arrhythmia?”. National Heart, Lung, and Blood Institute. 1. 7. 2011. Архивирано из оригинала 3. 3. 2015. г. Приступљено 7. 3. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „How Are Arrhythmias Diagnosed?”. National Heart, Lung, and Blood Institute. 1. 7. 2011. Архивирано из оригинала 18. 2. 2015. г. Приступљено 7. 3. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „How Are Arrhythmias Treated?”. National Heart, Lung, and Blood Institute. 1. 7. 2011. Архивирано из оригинала 17. 2. 2015. г. Приступљено 7. 3. 2015. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ Wolfe CL, Nibley C, Bhandari A, et al: Polymorphous ventricular tachycardia associated with acute myocardial infarcion. Circulaion. 84: 1543—1551. 1991. Недостаје или је празан параметар
|title=
(помоћ) - ^ Travica-Kojadinović, Dr Tisa. „Aritmija Srca”. Kardiologija (на језику: српски). Приступљено 2021-01-23.
- ^ а б Atwood, Sandra; Stanton, Cheryl; Jenny Storey Davenport (2008). Introduction to Basic Cardiac Dysrhythmias (4. изд.). Mosby/JEMS. ISBN 978-0-323-05225-2.
- ^ Walraven, Gail (2005). Basic Arrhythmias (6. изд.). Prentice Hall. ISBN 978-0-13-117591-4.
- ^ „Arrhythmia: Causes, symptoms, types, and treatment”. www.medicalnewstoday.com (на језику: енглески). 2020-02-28. Приступљено 2021-01-23.
- ^ Guasch, E.; Mont, L. (фебруар 2017). „Diagnosis, pathophysiology, and management of exercise-induced arrhythmias”. Nat Rev Cardiol. 14 (2): 88—101. CS1 одржавање: Формат датума (веза)
- ^ „Arrhythmia | NHLBI, NIH”. www.nhlbi.nih.gov. Приступљено 23. 1. 2021.
- ^ „Arrhythmia”. WebMD (на језику: енглески). Приступљено 23. 1. 2021.
- ^ „Categories of Arrhythmias”. Texas Heart Institute (на језику: енглески). Приступљено 2021-01-23.
- ^ Devinsky, O. (2004). „Effects of seizures on autonomic and cardiovascular function”. Epilepsy Curr. 4 (2): 43—46. doi:10.1111/j.1535-7597.2004.42001.x. . 2.
- ^ Seeck M, Blanke O, Jallon P, Picard F, Zaim S (2001). „Symptomatic postictal cardiac asystole in a young patient with partial seizures”. Europace. 3: 247—52. doi:10.1053/eupc.2001.0173. CS1 одржавање: Вишеструка имена: списак аутора (веза).
- ^ Wung SF. Bradyarrhythmias: clinical presentation, diagnosis, and management. Crit Care Nurs Clin North Am. 28 (3): 297—308. септембар 2016. Недостаје или је празан параметар
|title=
(помоћ)CS1 одржавање: Формат датума (веза) - ^ Malik, M. G.; Franklin SM; Whigham, L. A.; Castellanos, A.; Fontaine, J. M. (март 2014). „Asymptomatic sinus bradycardia following bariatric surgery”. American Journal of Cardiology. 113 (6): 1049—53. CS1 одржавање: Формат датума (веза).
- ^ Antman EM, Berlin JA (1992). „Declining incidence of ventricular ibrillaion in myocardial infarcion: Implicaions for prophylacic use of lidocaine”. Circulaion. 86: 764—773.
- ^ Grantham, H. J. (јул 2007). „Emergency management of acute cardiac arrhythmias”. Aust Fam Physician. 36 (7): 492—7. CS1 одржавање: Формат датума (веза).
Literatura
- Walraven, Gail (2005). Basic Arrhythmias (6. изд.). Prentice Hall. ISBN 978-0-13-117591-4.
- Atwood, Sandra; Stanton, Cheryl; Jenny Storey Davenport (2008). Introduction to Basic Cardiac Dysrhythmias (4. изд.). Mosby/JEMS. ISBN 978-0-323-05225-2.
Spoljašnje veze
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Lupanje srca на сајту Curlie (језик: енглески)
Klasifikacija | D |
---|---|
Spoljašnji resursi |
|